Pakker uten en bestemt bolk\n Disse pakkene tilhører ingen bestemt bolk. Kanskje det er noe feil ved dem?
Virtuelle pakker\n Disse pakkene finnes ikke, de er navn som andre pakker bruker for å oppnå en eller annen egenskap.
Pakker som setter opp systemet ditt til å utføre en bestemt oppgave\n Pakkene i bolken «oppgaver» inneholder ingen filer, det kan hende de bare er avhengige av andre pakker. Disse pakkene gjør det mulig å installere pakker for en bestemt oppgave på en lett måte.
Administrative verktøy\n Pakkene i bolken «admin» gjør det mulig å utføre administrative oppgaver, som å installere programmer, opprette eller slette brukere, vise informasjon om systemet eller nettverkstrafikken osv.
Pakker som er laget av pakker i et annet format (rpm, tgz mm)\n Pakkene i bolken «alien» ble laget av programmet «alien» fra et annet format enn Debians eget pakkeformat, f.eks fra RPM-pakker
Debians grunnsystem\n Pakkene i bolken «grunnsystem» hører med til første del av Debian-installasjonen.
Programmer for faksmodem og andre kommunikasjonsenheter\n Pakkene i bolken «Kommunikasjon» brukes til å styre modemer og andre enheter på maskinen, deriblant programvare for styring av faksmodemer (for eksempel, PPP for oppringt internettforbindelse og programmer som opprinnelig er skrevet for dette, slik som zmodem og kermit),  og  programmer for å styre mobiltelefoner, snakke med FidoNet og kjøre et BBS.
Verktøy og programmer for programvareutvikling\n Pakker i seksjonen «utvikling» blir brukt til å skrive nye programmer og for å jobbe med videre med programmer som allerede er laget. Vanlige brukere som ikke kompilerer (setter sammen) sine egne programmer trenger neppe så mange programmer herfra.\n .\n Her finner du kompilatorer, avlusingsverktøy, skriveprogrammer som hjelper til med programmeringen, verktøy for håndtering av kildekode og andre ting som har med utvikling av programmer å gjøre.
Dokumentasjon og spesialiserte program for visning av dokumentasjon\n Pakker i «dok»-seksjonen dokumenterer deler av Debian-systemet eller viser fram dokumenter i forskjellige format.
Skriveprogram og tekstbehandlere\n Pakker i bolken «skriveprogram» lar deg redigere ren ASCII-tekst. Dette er nødvendigvis ikke tekstbehandlere, selv om du kan finne noen av dem her i denne bolken.
Program for å jobba med elektronikk og elektriske kretser\n Pakker i «elektronikk»-seksjonen inneholder verktøy for design av elektriske kretser, simulatorer og assemblere for mikrokontrollere og andre liknende programmer.
Programmer for innebygde systemer\nPakker i bolken «innebygd» er ment til å kjøre på innebygde systemer. Dette er spesialisert maskinvare med mye mindre datakraft enn en typisk skrivebordssystem, for eksempel en PDA, en mobiltelefon eller en Tivo.
Skrivebordssystemet GNOME\n GNOME er en samling programvare som danner et lettbrukt skrivbordsmiljø for Linux.  Pakker i «gnome»-bolken er enten deler av GNOME-miljøet eller tett sammenvevd med det.
Spill, leketøy og andre programmer som bare er for gøy\n Pakker i «spill»-bolken er stort sett bare til for underholdningens skyld.
Verktøy for å lage, vise og redigere grafikkfiler\n Pakker i «grafikk»-bolken er programmer for visning av bildefiler, bildebehandlingsprogrammer, støtteprogrammer for forskjellig utstyr (som videokort, skanner og digitalt kamera) og programmeringsverktøy for å håndtere grafikk.
Programvare for radioamatører\n Pakker i «hamradio»-bolken er stort sett ment for radioamatører.
Programmer som kjører skriptspråk\n Pakker i «tolkeprogram»-bolken er programmer som kompilerer og kjører språk som Python, Perl og Ruby, og som sørger for standardbibliotek for disse språkene.
Skrivebordssystemet KDE\n KDE er en samling programvare som danner et lettbrukt skrivbordsmiljø for Linux.  Pakker i «kde»-bolken er enten deler av KDE-miljøet eller tett sammenvevd med det.
Utviklingsfiler for biblioteker\n Pakker i «libdevel»-bolken inneholder filer som trengs for å lage programmer som bruker biblioteker i «libs»-bolken.  Du trenger ikke pakker fra denne bolken hvis du ikke har tenkt å lage programmer selv.
Samling av programvarerutiner\n Pakker i «libs»-seksjonen sørger for nødvendige funksjoner som er felles for andre programmer på maskinen. Med svært få unntak skal det ikke værenødvendig å be om at slike pakker blir installert. Pakkesystemet sørger for å installere dem når de andre programmene trenger dem.
Perl-tolker og biblioteker\n Pakker i «perl»-bolken sørger for programmeringsspråket Perl og mange tredjeparts-biblioteker til Perl. Hvis du ikke er Perl-programmerer selv, så trenger du ikke uttrykkelig installere pakker fra denne bolken, pakkesystemet installerer dem selv hvis det er nødvendig.
Python-tolker og biblioteker\n Pakker i «python»-bolken sørger for programmeringsspråket Python og mange tredjeparts-biblioteker til det. Hvis du ikke er Python-programmerer selv, så trenger du ikke uttrykkelig installere pakker fra denne bolken, pakkesystemet installerer dem selv hvis det er nødvendig.
Program for å skrive, sende og omdirigere epostmeldinger\n Pakker i «epost»-bolken inneholder epostlesere, nisser som flytter eposten dit den skal, programvare for epostlister og filter for søppelpost. Det fins også diverse andre programmer som gjør noe med elektronisk post, men som ikke er så lette å plassere i grupper.
Numerisk analyse og andre matematikkrelaterte programmer\n Blant pakker i «matte»-bolken fins kalkulatorer, språk for matematiske utregninger, symbolsk algebra og programmer for å tegne ut matematiske objekter.
Ymse programvare\n Pakker i «ymse»-bolken er ofte vanskelige å klassifisere, men det betyr ikke at de ikke finnes.
Programmer for å koble til og tilby ulike tjenester i et nettverk\n Blant pakker i «nett»-bolken finner du  klienter og tjenere for mange protokoller, verktøy for å manipulere og avluse lavnivå nettverksprotokoller, system for direkte meldingstjeneste og andre nettverksrelaterte programmer.
Klienter og tjenere for Usenet\n Pakker i bolken «nyheter» henger sammen med til det distribuerte nyhetssystemet Usenet. Seksjonen tjenere og leseprogrammer (klienter) for dette systemet.
Foreldede programbibliotek\n Pakker i bolken «gamle bibliotek» er foreldede og bør ikke brukes i ny programvare. De er tilgjengelige for at eldre programmer som er avhengige av programmene  her fortsatt skal kunne virke.\n .\n Du skal normalt ikke behøve å be om å få installert pakker herfra. Pakkesystemet vil ta med disse pakkene når andre pakker krever det.
Programmer som etterlikner andre datasystemer og  og programmer som hjelper deg med å lese fremmede filsystem\n Pakker i bolken «andreosfs» etterlikner maskinvare og operativsystem og tilbyr verktøy for å overføre data mellom ulike operativsystem og maskinvareplattformer. (For eksempel verktøy for å lese DOS-disketter, og verktøy til å kommunisere med håndholdte maskiner som Palm Pilot)\n .\n Programmer for å brenne CD-plater er også med i denne seksjonen.
Programvare for vitenskaplig arbeid\n Pakker i «vitenskap»-bolken er verktøy for astronomi, biologi og kjemi, pluss andre programmer man bruker i vitenskapelig arbeide.
Kommandoskall og alternative konsollmiljø\n Pakker i «skall» er programmer som tilbyr grensesnitt med kommandolinje.
Verktøy for å spille av og ta opp lyd\nI «lyd»-bolken finner du lydavspillere, opptakere, lydkomprimeringsprogram for mange format, miksere og lydstyring, program for MIDI-sekvenser og program for å lage noter. Her finner du også drivere for lydkort og programmer for lydprosessering.
TeX typografi-systemet\n Pakker i bolken «tex» er deler i et system for å produsere utskrifter og andre slags utdata med høy typografisk kvalitet. Det omfatter selve TeX, TeX-pakker, skriveprogrammer som hjelper deg med å lage dokumenter i TeX, verktøy for å gjøre om TeX og TeX utdatafiler til ulike andre format, TeX-skrifttyper og annen programvare knyttet TeX.
Tekstverktøy\n I bolken «tekst» finner du skriveprogrammer og tekstfiltere, stavekontroll, ordbøker og verktøy for å oversette mellom tegnkoding og tekst-filformater (for eksempel Unix og DOS) og programmer for å formatere, skrive ut og redigere som ren tekst.
Forskjellige systemverktøy\n Pakkene i bolken «verktøy» har oppgaver som faller utenfor de andre kategoriene.
Nettlesere, tjenere, mellomtjenere og andre verktøy\n I bolken «nett» finner du blant annet nettlesere, tjenere og mellomtjenere, programmer for å skrive CGI-skript eller nettbaserte programmer og andre programmer som har med verdensveven å gjøre.
Vindussystemet «X» og beslektede programmer\n Pakkene i bolken «X11» inneholder også grunnpakka for vindussystemet «X», vindusbehandlere, verktøy for X og andre programmer med en X-grensesnitt som ble plassert her fordi de ikke passet inn noen andre steder.
Debians hovedarkiv\n Selve Debian-distribusjonen består av pakker fra hovedbolken. Alle pakkene her er fri programvare.\n .\n For mer informasjon om hva Debian mener med «fri programvare», se http://www.debian.org/social_contract#guidelines
 Programmer som avhenger av programvare utenfor Debian.\n Pakker i bolken«bidrag» er ikke med i Debian.\n\n Disse pakkene er fri programvare, men de avhenger av programmer som ikke er en del av Debian.  Dette kan skyldes at de ikke er fri programvare og ligger i bolken «ufri» i pakkearkivet, og disse kan Debian slett ikke distribuere, eller - i noen sjeldne tilfeller - at ingen har laget en pakke av dette ennå.\n .\n For mer informasjon om hva Debian mener med «fri programvare», se http://www.debian.org/social_contract#guidelines
Programmer som ikke er fri programvare \n Pakkene i bolken «ufri» er ikke en del av Debian\n .\n Disse pakkene passet ikke med en eller flere av betingelsene i Debians retningslinjer for fri programvare (Debian Free Software Guidelines; se nedenfor). Du bør lese lisensen for programmene i denne bolken for å være sikker på at du har rett til å bruke dem slik du har tenkt.\n .\n For mer informasjon om hva Debian mener med «Fri programvare», se http://www.debian.org/social_contract#guidelines
Programmer som er lagret utenfor USA på grunn av eksportforbud.\n Det er stor sjanse for at pakkene i «utenfor USA» inneholder kryptografi, og noen få av dem inneholder patenterte algoritmer. På grunn av dette kan de ikke eksporteres ut av USA, og lagres derfor på en tjener i «den frie verden».\n .\n Merk: Debian-prosjektet er, etter samtale med eksperter på rettsvesenet om nye endringer i eksporteringsreglene, i ferd med å flette kryptografiske programmer inn i de USA-baserte arkivene. De fleste pakkene som før lå i denne bolken er derfor flyttet til «hoved».