A veszprémi püspökség alapítását 1001-ben a ravennai zsinaton hagyták jóvá. Székesegyháza helyén már a honfoglalás előtt karoling fennhatóság alatt álló keresztény templom állott. Amikor a honfoglalás idején a magyar fejedelmi törzs megszállta ezt a környéket, a veszprémi várhegyet választotta tartózkodási helyéül. Így tehát Veszprém volt az első magyar fejedelmi székhely. Géza halála után Koppány is ezt a helyet ostromolta meg, s a győzelemhez hozzájáruló Veszprémet István nagyobb kiváltságokkal jutalmazta, mint bármely más települést. Ettől kezdve Veszprém a királynék székvárosa lett, püspöke a királyné koronázója és kancellárja.