Bergen trenger et tjenlig veinett. Norges nest største by mangler et velfungerende og fremtidsrettet veisystem, til tross for at innbyggerne i Bergen har betalt bompenger i mange år. Bergen trenger også et velfungerende system for kollektivtrafikk for hele byen, et fleksibelt system med avklart økonomi. Bergensprogrammet gir ingen av delene. Bergensprogrammet er et stort samferdselsprosjekt. Rammen er på hele 5,3 milliarder kr, og av det beløpet skal innbyggerne betale hele 3 milliarder kr. Igjen blir bergenserne ilagt en stor ekstraskatt for å betale statens regninger. Statens eget bidrag er totalt under 40 pst. På Ringveg vest og bybanen er statens bidrag henholdsvis 15 pst. og 10 pst. Stortinget har behandlet Bergensprogrammet før. Jeg viser til St.prp. nr. 76 for 2001-2002. Grunnen til at det nå kommer tilbake, er at innbetalte bompenger ser ut til å bli mindre enn forutsatt, og ikke minst at det har vært en betydelig kostnadsøkning. Det gjelder særlig prosjekt Bybane. Det er blitt dobbelt så dyrt som tidligere antatt! Jeg er en av de meget få i denne salen, vil jeg tro, som har fulgt dette prosjektet – som tidligere kommunepolitiker i Bergen kommune – fra den spede begynnelsen da kommunen selv anbefalte buss som den beste, billigste og mest fleksible kollektivløsningen for hele Bergen – men det var før politikerne gikk inn for bybanen – til de valgte det dyreste, minst fleksible og minst effektive kollektivsystemet for én del av Bergens befolkning. Etter Fremskrittspartiets vurdering fremstår bybanedelen av Bergensprogrammet som et monument over politisk uforstand. Det største veiprosjektet er bygging av Ringveg vest – et prosjekt som vil fjerne en stor flaskehals i dagens veisystem. Vi har merket oss at det er gjennomført ekstern kvalitetssikring, og at prosjektet har stor og positiv samfunnsøkonomisk nytte. Det andre store veiprosjektet i Bergensprogrammet er Skansentunnelen. Til tross for at dette prosjektet er omtalt først og fremst som et miljøprosjekt for å redusere trafikkbelastningen på Torget og Bryggen i Bergen, har dette viktige prosjektet ikke fått plass innenfor den økonomiske rammen vi behandler i dag. Begrunnelsen er underlig nok en henvisning til stor usikkerhet knyttet til de to andre hovedprosjektene, Ringveg vest og bybanen. Fra Fremskrittspartiets side vil vi først og fremst peke på at den største usikkerheten er direkte knyttet til bybanen: dårlig faglig arbeid og uavklart økonomi. Synd at flertallet vil la eksperimentet bybanen utsette miljøtiltaket Skansentunnelen! Det store prosjektet i Bergensprogrammet er bybanen. Jeg gjentar at prosjektet etter Fremskrittspartiets mening er transportfaglig dårlig fundert, og at økonomien i prosjektet er uavklart. Prosjektet har stor risiko, en risiko som Bergen kommune som byggherre åpenbart ikke har noen betenkeligheter med å påføre byens innbyggere. Selv legger kommunen ubetydelige midler i bybanen, og statens andel i dette prosjektet er 10 pst. Resten skal finansieres med bompenger. Fremskrittspartiet mener at staten har et betydelig ansvar for å kvalitetssikre prosjekter med stor grad av bompengefinansiering. Fremskrittspartiet mener at Stortinget gjennom fagkomite og stortingsbehandling har et særlig ansvar for å kvalitetssikre slike prosjekter. Hvem skal ellers tale bompengebetalernes sak når slike prosjekter fremmes basert på rene politiske vedtak, uten demokratisk fundament i folkeavstemning? Etter Fremskrittspartiets mening er ikke prosjektet forsvarlig og avklarende kvalitetssikret. Bybanen skal gå fra Bergen sentrum til Nesttun – en av flere korridorer i søndre bydel. Det er en kollektivløsning for én del av byen – ikke for hele byen. Mange stopp gir lav hastighet. Dette blir en slags somletrikk der 70 pst. av de forventede passasjerene får en ekstra omstigning fra buss til bane i forhold til dagens løsning, som er rent bussbasert. Bybanen har en marginal betydning for andel kollektivreisende; den bare flytter trafikken fra buss til bane. Bybanen tilfredsstiller ikke de krav som statlige myndigheter gjennom stortingsvedtak har stilt for alternativ bruk av riksveimidler. Bybanen vil ikke redusere behovet for veiutbygging i Bergensområdet. Dersom hovedutfordringene er å få flere til å reise kollektivt og redusere behovet for veiutbygging, gir ikke Bergensprogrammet svaret på disse utfordringene. Som lapping på en dårlig løsning stiller departementet de krav at driften av bybanen skal baseres på et høyfrekvent matebussopplegg, og at Bergen kommune har et utvetydig driftsansvar for banen. Høyfrekvent matebussopplegg vil utgjøre ca. 50 pst. av hele bybaneprosjektet – likevel er ikke avklarende kvalitetssikring foretatt i statlig regi. Fremskrittspartiet advarer mot konsekvensene av det ansvaret som legges på Bergen kommune. Stortinget behandler også Dokument nr. 8:2 fra undertegnede og representantene Hagesæter og Woldseth om folkeavstemning om bompenger og bybane. Fremskrittspartiet ønsker ikke bare rådgivende, men bindende folkeavstemning i Bergen om så viktige spørsmål som valg av kollektivløsning og vedtak om hele 3 milliarder kr i bompenger. Vi registrerer at statsråden mener at dette ikke kan gjøres. Fremskrittspartiet er uenig. Det ligger jo i systemet at bompengebaserte prosjekter skal godkjennes av Stortinget, og Stortinget kan legge sine føringer på slike prosjekter, slik det ofte gjøres. Vi registrerer at alle øvrige partier mener at selv en rådgivende – ikke bindende – folkeavstemning må avvises, med følgende begrunnelse: «Flertallet vil også peke på at det vil være svært vanskelig for en kommune å gå imot det rådet som gis av en rådgivende folkeavstemning. På bakgrunn av dette vil det være et overgrep mot lokalt selvstyre å pålegge en kommune å avholde en folkeavstemning.» I Soria Moria-erklæringen sier Stoltenberg-regjeringen at den «vil legge til rette for bruk av lokale rådgivende folkeavstemninger». Her har man en utmerket anledning. Det svaret som bl.a. kommer fra de regjeringspartiene som nå regjerer etter Soria Moria-erklæringen, er altså at det er et overgrep mot det lokale selvstyret om vi skulle spørre innbyggerne i Bergen til råds om hvilket system de ønsker seg for kollektivtrafikken i de neste 15–20 årene, og hvordan de ser på at de nå får servert en regning på 3 milliarder kr i bompenger – en regning for samferdselsutbygging i Norges nest største by som staten skal og bør betale, etter Fremskrittspartiets mening, men som altså et flertall suverent serverer innbyggerne. Fremskrittspartiet ønsker som eneste parti å la bergenserne selv bestemme om de vil ha bybane, og om de vil ha bompenger. Etter vårt syn fremstår derfor Bergensprogrammet etter dagens behandling, hvor vi altså på vegne av innbyggerne har gjort et forsøk på å få til en folkeavstemning, som et monument over politisk arroganse. Fremskrittspartiet har et alternativt og helhetlig forslag for å løse de trafikk- og miljømessige utfordringene Bergen står overfor i de neste 15–20 årene. Jeg viser til våre forslag, som herved er tatt opp, som jeg skal komme tilbake til litt mer i detalj i et senere innlegg.