De endringene denne regjeringen har gjort i formuesskatten, har styrket fordelingsprofilen i skattesystemet. Dette gjelder også fordelingen blant pensjonister. Pensjonister og andre trygdede kommer til å betale 35 pst. av all formuesskatt i 2006. I 2005 var denne andelen høyere, på 37 pst. Vi har altså gjort endringer i formuesskatten som kommer pensjonistene til gode. De fleste av pensjonistene som betaler formuesskatt, har fått denne redusert som følge av økte bunnfradrag. Men enkelte pensjonister som kommer inn under den såkalte skattebegrensningsregelen, kan ha fått en viss økning i formuestillegget i skattebegrensningsregelen, og dermed i skatt, pga. økte ligningsverdier. Skattebegrensningsregelen er en særregel som skal redusere skatten for trygdede med liten skatteevne. Det er altså bakgrunnen og utgangspunktet for denne regelen. Regelen gir i praksis skattefritak for inntekter under 125 400 kr i 2006. Her tas det også hensyn til at formue gir skatteevne, ved at 2 pst. av nettoformuen over 200 000 kr legges til inntekten. Inntekter over en skattefri nettoinntekt og dette formuestillegget skattlegges med 55 pst. Dersom det ikke lønner seg for skattyteren å skattlegges etter skattebegrensningsregelen, benyttes de ordinære skattereglene. Her kan altså skattyter velge. Enkelte pensjonister kan få en svært høy effektiv marginalskatt på f.eks. bankinnskudd, både fordi renteinntekter inngår i nettoinntekten, på grunn av formuestillegget i skattebegrensningsregelen og på grunn av formuesskatten. Regjeringen vil fortsette å arbeide med fordelingsprofilen på formuesskatten. I den forbindelse vil jeg også se nærmere på det formuestillegget i skattebegrensningsregelen som representanten Flåtten tar opp.