Som sakens ordfører vil jeg først takke komiteen for ryddig arbeid i denne saken om fritt skolevalg i videregående skole. Jeg kan ikke i denne debatten stå fram og vise til en samla enighet i hele komiteen. Det er greit nok, for vi skal leve med forskjellige politiske meninger. Men jeg er glad for at et klart flertall nok en gang står fast på at dagens ordning skal opprettholdes. Jeg skal si litt mer om det. Retten til videregående opplæring er hjemlet i opplæringsloven, og i henhold til lovens § 13-3 har fylkeskommunen plikt til å gi alle som er bosatt i fylket, et tilbud om videregående opplæring. Ungdom som har fullført grunnskolen eller tilsvarende opplæring, har etter loven rett til inntak på ett av tre alternative utdanningsprogram på videregående trinn 1 og til to års videregående utdanning innenfor utdanningsprogrammet. Det er den enkelte fylkeskommune som ansvarlig opplæringsmyndighet og skoleeier som organiserer, planlegger og dimensjonerer de ulike opplæringstilbuda. Dette gjelder også reglene for inntak. Det er viktig å understreke at fylkeskommunene har full frihet til å innføre karakterbasert inntak dersom det anses som et egna virkemiddel for organiseringa av opplæringstilbudet. Så friheten ligger der, og det er altså en del av det lokale sjølstyret. Det burde vi hegne om. I saken framholder forslagsstillerne – som kjent er de fra Fremskrittspartiet – at rettighetsaspektet er et argument for å pålegge fylkeskommunene lik praksis ved inntak til videregående opplæring. Men det skal bemerkes at det å pålegge alle fylkeskommuner å innføre såkalt fritt skolevalg, vil kunne medføre uheldige konsekvenser. Det vil i praksis kunne begrense den enkelte elevs valgfrihet. Geografi, skolestruktur og organisering av skoleskyss er viktige stikkord her. Dette er faktorer som påvirker den enkelte fylkeskommunes mulighet til å imøtekomme enkeltelevers primære skoleønske. Dersom kun elevenes karakterer skal være utslagsgivende ved konkurranse om elevplasser, vil det kunne føre til at noen elever kan bli påført forskjellige ulemper. Her kan nevnes lengre skolevei, som igjen vil føre til lange bussturer og en unødvendig og slitsom lang skole- og arbeidsdag. Naturligvis vil det også resultere i at noen vil være avhengige av å flytte på hybel. Det er dyrt, og i tillegg snakker vi jo her om svært unge elever. Konsekvensene av å tvinge fylkeskommunen til å innføre karakterbaserte inntak vil i enkelte tilfeller være fordyrende, både for elever og for fylkeskommunen. Fylkeskommunen fratas også muligheten til en fornuftig fordeling av opplæringstilbudet, og den kan altså påføres store skyssutgifter. Til sist kan det være grunn til å understreke at enkelte elever i en slik situasjon vil tvinges til å velge et annet tilbud enn det de primært ønsker. For disse elevene vil altså ikke fritt skolevalg være en realitet. Det kan også knyttes en bekymring til at et karakterbasert inntakssystem vil kunne resultere i en segregert skole. Flertallet mener at det på denne bakgrunn ikke er formålstjenlig å lovfeste en praksis med såkalt fritt skolevalg. Beslutningen om inntaksregler bør opprettholdes. Flertallet er i denne sammenheng Kristelig Folkeparti, Venstre og regjeringspartiene. Vi mener altså at ansvar for skolevalg fortsatt bør være et fylkeskommunalt anliggende. Det følger helt naturlig av at fylkeskommunen allerede har ansvar både som skoleeier og som opplæringsmyndighet.