Komiteen legger fram en enstemmig innstilling med hensyn til Regjeringens forslag om endring i borettslagsloven. Borettslagsloven fastslår at borettslagets penger skal plasseres i norsk bank eller i en annen finansinstitusjon som har rett til å tilby slik tjeneste i Norge, «og som har tilsvarende sikringsordning som norsk bank». Dette har i praksis betydd at utenlandske finansinstitusjoner med filial i Norge er ekskludert fra å motta innskudd fra borettslag, med mindre den utenlandske filialen stiller samme sikkerhet som norske banker. For norske banker er sikringskravet 2 mill. kr, og for utenlandsk bank med hovedsete i EØS-området er minstekravet til innskuddsgaranti 20 000 euro. Komiteen er enig med Regjeringen i at det ikke er nødvendig å stille strengere sikringskrav til finansinstitusjoner ved mottak av innskudd fra borettslag enn ved mottak av innskudd fra boligsameier. En enstemmig komite mener derfor at det er hensiktsmessig å fjerne kravet om at utenlandske finansinstitusjoner bare kan motta innskudd fra borettslag dersom den utenlandske finansinstitusjonen har like gode sikringsordninger som norske banker. Komiteen mener at borettslagene selv er i stand til å vurdere eventuelt økt risiko som følge av adgangen til å bruke finansinstitusjoner med noe svakere sikringskrav. Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre har fremmet et forslag om «avgiftsmessig likebehandling av forvaltningstjenester som boligbyggelagene yter til tilknyttede borettslag og til frittstående borettslag og sameier». Unntak fra merverdiavgift for slike tjenester for boligsamvirket ble gitt i forbindelse med behandlingen av Ot.prp. nr. 2 for 2000–2001. I vurderingen som den gang ble gjort, ble det lagt vekt på at eventuell avgiftsplikt på omsetning av forvaltningstjenester som boligbyggelagene yter til tilknyttede borettslag, ville kunne få uheldige konsekvenser for forvaltningsstrukturen i boligsamvirket, noe som ikke er ønskelig. Flertallet i komiteen går derfor imot forslaget fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre.