I Soria Moria-erklæringen åpner Regjeringen for etablering av et bredt og rådgivende forsvarspolitisk utvalg. Regjeringen har ennå ikke etablert et slikt utvalg. Fremskrittspartiet ønsker derfor å fokusere på behovet for en dyptgående vurdering av Norges forsvars- og sikkerhetspolitikk gjennom en forsvarskommisjon. Det ønsker vi å gjøre nå. Det har vært oppnevnt flere forsvarskommisjoner i Norge for å vurdere og eventuelt foreslå endringer i Forsvarets organisasjon – den første i 1920, deretter i 1946, i 1974 og i 1990. Den siste la grunnlaget for utviklingen av Forsvaret fram mot år 2000. Norge står i dag overfor nye og andre sikkerhetspolitiske utfordringer enn dem vi hadde i 1990. Fremskrittspartiet er opptatt av at det i nordområdene finnes store ressurser både i og under havet. Norge har et forvaltningsansvar her. Dette har innvirkning på vårt behov for tilstedeværelse og suverenitetshevdelse i nordområdene og på vår kontinentalsokkel. Deler av nordområdene er omstridt. Det er derfor viktig å ha en gjennomgripende strategi for hvordan vår forsvars-, sikkerhets- og utenrikspolitikk skal ses i sammenheng med våre nye utfordringer for Forsvaret. Forsvaret har de senere år gjennomgått store organisasjonsendringer og konseptuelle nyvalg. Reduserer Forsvaret sin tilstedeværelse i Nord-Norge, reduseres også muligheten til suverenitetshevdelse i det samme området. Luftforsvaret har spesielt store utfordringer i forhold til nye strategier og til krav om endrede reaksjonsmønstre fra NATO og FN. Som følge av stadig nye krav fra våre allierte og nyutvikling av nye luftstridsplattformer og kapasiteter vil det være nødvendig å foreta en langsiktig vurdering av hvorledes Luftforsvaret skal framstå i framtiden. Forsvarets stadige fokusering på utenlandsoperasjoner har endret utdannings- og tjenestemønsteret i Forsvaret. Dette, sammen med reduserte bevilgninger, har framtvunget kraftige kutt når det gjelder både tilstedeværelse og aktiviteten generelt i Forsvaret. Fremskrittspartiet mener at Forsvaret nå har behov for å få en langsiktig strategi for hvordan framtidens forsvar skal være, bl.a. hvor stor organisasjonen skal være, og hvor store ressurser som må bevilges for å oppnå dette. Samfunnssikkerhetsbegrepet har kommet sterkt fram i den senere tid. Forsvarets rolle i samfunnssikkerhetsbildet er betydelig, og de framtidige oppgaver når det gjelder størrelse og lokaliseringer av Forsvarets organisasjon og tjenesteyting må klargjøres. Fremskrittspartiet mener derfor det nå er tid for å opprette en ny og bredt sammensatt forsvarskommisjon som skal se på Forsvarets rolle i framtidens Norge ut fra de faktorer vi i dag kjenner, og med blikk for morgendagens utfordringer. Fremskrittspartiet vil i den sammenheng påpeke at et såkalt bredt sammensatt og rådgivende forsvarspolitisk utvalg etter vår oppfatning ikke kan sammenlignes med en forsvarskommisjon. En forsvarskommisjon skal se norsk sikkerhets- og forsvarspolitikk i et utvidet bilde og over en lang periode hva angår politikk og teknologi. Forsvarskommisjonen får derfor et bestemt oppdrag som legger et grunnlag for kommende regjeringers og stortings arbeid. En forsvarskommisjon vil kunne arbeide friere enn et forsvarspolitisk utvalg. Forsvarskommisjonene har tradisjonelt hatt og bør fortsatt ha en uavhengig rolle i forhold til dagspolitiske situasjoner. Kommisjonen må se det hele i perspektiv av langsiktige forhold som påvirker nasjonen generelt. Poenget med en forsvarskommisjon er historisk sett at man vil få en frittstående vurdering av nasjonens situasjon og utvikling innenfor forsvars- og sikkerhetspolitikken. Vurderinger og konklusjoner som kommer fra forsvarskommisjonen, bør være retningsgivende for kommende storting og regjeringer. Fremskrittspartiet mener derfor at Stortinget nå må nedsette en forsvarskommisjon. Til slutt fremmer jeg Fremskrittspartiets forslag, som er inntatt i innstillingen.