Helsebudsjettet som legges fram i dag, har en historisk stor ramme. Hele 106 189 000 000 kr bevilges. Det betyr at vi i dag bruker over 22 000 kr pr. innbygger hvert år innen helse- og omsorgstjenesten i Norge. Alle skal ha tilgang til gode og likeverdige helse- og omsorgstjenester, uavhengig av personlig økonomi og bosted. Dette må være et offentlig ansvar også i framtiden. Norge har i flere år blitt kåret av FN til verdens beste land å bo i – et moderne velferdssamfunn som er bygd opp gjennom mange tiår, tuftet på sosialdemokratiske verdier. Rettferdighet, fellesskap og solidaritet har vært grunnleggende for vår politikk. Etter at staten overtok ansvaret for sykehusene og opprettet egne helseforetak fra 2002, har vi sett at bevilgningene til helse har økt kraftig. Gjennom en aktiv og helhetlig statlig helsepolitikk vil en bedre oppnå at befolkningen får et helsetilbud som er best mulig og mest mulig likt over hele landet. Aldri før har det vært bevilget mer til helse, aldri før har det vært investert mer i norsk helsevesen, aldri før har det vært behandlet flere pasienter, og aldri før har det arbeidet flere i helsevesenet enn i dag – med høy faglig kvalitet. Vi er høyt påkostet, men samtidig er vi også misfornøyd. Alltid vil det være oppgaver og tjenester som kan gjøres bedre, og alltid vil det være behov for større bevilgninger og nye tilbud. Det første regjeringen Stoltenberg gjorde, var å plusse på Bondevik-regjeringens budsjettforslag for 2006 med 600 mill. kr mer til økt pasientbehandling. I budsjettet for 2007 plusser vi på ytterligere 390 mill. kr for å videreføre denne høye aktiviteten ved sykehusene. Det betyr at en kan behandle nærmere 35 000 flere pasienter enn Bondevik-regjeringen la opp til for inneværende år. Bevilgningene til psykiatrien økes med 700 mill. kr. Samtidig varsles det om en ytterligere økning på 900 mill. kr fra 2008, slik at opptrappingsplanen for psykisk helse kan følges. Utbyggingen av de distriktspsykiatriske sentrene er viktig for å bygge opp kapasitet, kompetanse og ikke minst nærhet til viktige helsetilbud. Det er meget viktig at de som jobber ved disse distriktspsykiatriske sentrene, får tilbud om videreutdanning, bl.a. gjennom SEPREP, slik at en kan utvikle god faglig kvalitet innen distriktspsykiatrien. Jeg er glad for at statsråden har tatt initiativ til å nedsette et utvalg til å se på hvordan en skal beholde og utvikle lokalsykehusene. Lokalsykehusene har stor betydning for et helhetlig helsetilbud i et langstrakt land som Norge, og betyr mye for tryggheten for dem som bor utenfor de største befolkningssentrene. Skal lokalsykehusene være et viktig helsetilbud, må de ha et tilbud og et innhold som står i forhold til de behov og forventninger som er. Det er ikke sånn at viktige tilbud og funksjoner i samfunnet er statiske. Hver dag tas det viktige og nødvendige steg videre for å bedre tilbudet og tjenestene til folk flest. Derfor er det viktig i debatten om lokalsykehusene og de oppgavene de skal ha, at en utvikler tilbud som gir folk trygghet ut fra de oppgavene og den kompetansen som er ved lokalsykehusene. Utviklingen innenfor helsevesenet skjer fort. Store framskritt innen medisin, tekniske løsninger og behandlingsformer gjør at folk kan få hjelp for lidelser hvor en tidligere ikke har hatt noe tilbud. Det er viktig at befolkningen har tillit til helsevesenet. Derfor må helseforetakene få kontroll på drift og investeringer, og en må tilpasse aktiviteten de økonomiske rammebetingelsene. Det aller viktigste for å kunne oppfylle denne tilliten er at rettighetspasienter og andre pasienter får nødvendig behandling av god kvalitet og ikke minst til rett tid, og at de ikke blir kasteballer i et økonomisk spill. Ikke bare øker Regjeringen bevilgningene på generelt grunnlag, men den foretar også en forsering for å rette opp skjevfordelingen mellom helseregionene, ett år tidligere enn hva den forrige regjeringen la opp til. Det legges inn 256 mill. kr til Helse Vest og Helse Midt-Norge for 2007. Statsråden har i tillegg tatt initiativ til å sette ned et nytt utvalg for å se nærmere på inntektsfordelingen mellom de regionale helseforetakene. Ved en sånn gjennomgang må en komme fram til en omforent forståelse for hvordan inntektsfordelingen mellom de ulike regionene skal være. Behovet for å reinvestere i nye, moderne bygg og nytt medisinsk-teknisk utstyr er stort. Derfor har regjeringen Stoltenberg og statsråden varslet en økning i investeringene fra 60 til 80 pst. Det vil bety en økning av investeringene fra 2010 på nærmere 1 milliard kr i året. Gjennom Nasjonal helseplan og de årlige budsjettene vil Regjeringen og Stortinget gi viktige rammer for hvordan spesialisthelsetjenesten og kommunehelsetjenesten skal utvikles i årene framover. Den historiske satsingen denne regjeringen og stortingsflertallet gjør overfor kommunesektoren, bidrar til at viktige omsorgs- og helsetilbud for våre barn og eldre får et viktig og nødvendig løft i framtiden.