Kristelig Folkeparti er opptatt av å ha et godt lokaldemokrati. Vi må ha lover og regler som fungerer, og som tar hensyn til alle grupper. Det er vårt ansvar å lage lover som sikrer reell medbestemmelse, stabilitet og trygghet. Lokaldemokratiet er kanskje den viktigste delen av demokratiet. Det er viktig å sørge for at det ikke blir samlet for mye makt på få hender. Vi vil at både små og store partier skal bli hørt. Skal kommunene blomstre, må vi sørge for at både sterke og svake grupper får de samme mulighetene. I denne proposisjonen foreslår Kommunal- og regionaldepartementet å lovfeste ordningen med komiteorganisering. Den nye bestemmelsen markerer at komiteene blir sett på som egne folkevalgte organ, og det er bra. Praksisen i komiteorganiseringen har vært slik i mange år. Da er det fint å få lovregulert en ordning som vil bidra til å gjøre det politiske arbeidet i kommunestyret og fylkestinget mer interessant og attraktivt. Departementet foreslår videre egne regler om valg til komiteene. Dette for å sikre en best mulig kjønnssammensetning. Fremskrittspartiet vil ikke gi noen grupper, uansett opphav, særordninger andre ikke har. Fremskrittspartiet mener at enhver form for positiv eller negativ særbehandling på grunnlag av religion, kjønn, legning, etnisk eller politisk tilhørighet er uakseptabel. Kristelig Folkeparti er uenig i dette. Vi mener det er rett å løfte enkelte grupper. På den måten kan vi være med å påvirke samfunnet i en positiv retning. I noen situasjoner kan likebehandling være nødvendig for å fremme likestilling. I andre situasjoner kan likebehandling tvert om svekke likestillingen. Det er varierte tiltak som må til, ikke en mekanisk likebehandling av grupper. Likebehandling av mennesker som er forskjellige, fører ikke nødvendigvis til likhet. Derfor er det for lettvint å forkaste forskjellsbehandling i likebehandlingens navn. De to står ikke i motsetning til hverandre. Men dessverre lever vi et samfunn hvor en kompetent og kvalifisert innvadrer med navn Mohammed lettere blir fjernet fra bunken med aktuelle arbeidssøkere enn en kompetent og kvalifisert Ola Nordmann. Skal vi sikre et demokrati med like rettigheter for alle, må vi løfte enkelte grupper fram – ja forskjellsbehandle helt til det ikke lenger er nødvendig å forskjellsbehandle for at folk skal få de samme mulighetene. Departementet vil ikke lovefeste direkte valg av ordfører, men foreslår videreføring av forsøksordningen også for kommende lokalvalg. Når det gjelder spørsmålet om direkte valg av ordfører skal lovfestes eller ikke, stiller Kristelig Folkeparti seg sammen med regjeringspartiene. Ikke fordi vi er imot direkte valg av ordfører, men fordi vi mener at ordningen vi har i dag, fungerer tilfredsstillende. Dessuten er det i dag åpning for at de kommunene som ønsker direkte valg av ordfører, kan få det. I Norge har vi en lang tradisjon for at hvem som blir ordfører, er et resultat av forhandlinger mellom partiene. Kristelig Folkeparti ønsker fortsatt mest mulig fokusering på politikk framfor på person, også i framtidens valgkamper. Derfor ser vi foreløpig ingen grunn til å forandre på en ordning som fungerer godt. Kommunelovens § 24 nr. 3 fastslår at kommunestyrer og fylkesting selv kan bestemme at ledende administrative stillinger skal besettes på åremål. Et flertall av høringsinstansene har uttalt seg positivt til at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ansette ledere av kommunale og fylkeskommunale foretak. Departementet foreslår en åremålsperiode på minst seks år. Kristelig Folkeparti mener at ansettelser på åremål kan skape administrativ fornyelse og jobbrotasjon som gir mulighet for fleksibilitet i administrasjonen. Det er likevel viktig å sikre stabilitet, og vi mener derfor det er hensiktsmessig å sette denne perioden til seks år. Da får vi en balanse mellom behov for stabilitet og behov for fornyelse. For vi unner ikke kommunene å komme i liknende situasjoner som norsk fotball er i når de skifter topptrenere.