Viktigere enn det å overby hverandre med løfter om mer penger til kommunesektoren er det å etablere fordelingsmekanismer i inntektssystemet som er treffsikre i forhold til utfordringene. Regjeringen har gjennomført flere viktige endringer i inntektssystemet de siste årene som møter denne utfordringen. Inntektssystemutvalget har bl.a. som oppgave å vurdere alternative mekanismer på henholdsvis sentralt og kommunalt nivå som kan bidra til større stabilitet i utgiftene til velferdstjenesten i det finansieringssystem for kommunesektoren som er etablert fra og med 2005. Inntektssystemutvalget har fått forlenget tidsfristen til 1. oktober i år. Kristelig Folkeparti har forventninger til utvalgets arbeid, og vi ser fram til å drøfte fordelingsmekanismer som gir bedre grunnlag for å møte nye utfordringer i kommunesektoren. Jeg vil likevel tillate meg å se tilbake i tid. Da tidligere kommunalminister Gunnar Berge var på besøk i Akershus for om lag ti år siden, fikk han spørsmål om Rattsø-utvalgets arbeid med inntektssystemet, og om dette ville føre til tap for mange kommuner. Svaret var at ingen kommuner skulle tape på Rattsø-utvalgets konklusjoner. Det ble etter den tid en liten endring av systemet, men behandlingen i denne sal har siden den gang ikke vist at det er noen vilje til endring. Flertallet i denne salen har stått som garantist for dette løftet om ingen endring. Mange bynære kommuner opplever i dag, som den gang, at inntektssystemet ikke gir den rettferdighet i fordeling av midler man viste til i Rattsø-utvalgets innstilling for ti år siden. Det er urovekkende at et flertall i denne sal på den ene siden har bestemt at bruken av skjønnsmidler skal reduseres, mens man på den andre siden over tid legger inn midler til spesielle formål i skjønnsmidlene, som forsterker en skjevfordeling kommuner og fylkeskommuner imellom. Over lang tid har kommuner og fylkeskommuner som representerer 40 pst. av befolkningen, fått 60 pst. av skjønnspotten. Skjønnsmidlene skal kompensere for forhold som inntektssystemet ikke fanger opp. Dersom inntektssystemet fungerer så dårlig for en gruppe kommuner og fylkeskommuner at de snart må ha en stor del av hele skjønnspotten, er det på høy tid at hele inntektssystemet pensjoneres. Det hadde etter manges mening vært mer oversiktlig å lage et kriteriesystem hvor de såkalte objektive kriteriene hadde vært fri for politiske føringer og geografi. Utenfor systemet kunne man så legge politikken. Da ville det være synlig for langt flere hvor pengene ble sendt, og hvordan virkningen av dem ble. Målet for den pågående og sikkert også framtidige gjennomgang av inntektssystemet må være å finne en mer rettferdig fordeling av den overfloden som tross alt er mange steder i Kommune-Norge.