Fremskrittspartiet har fremmet følgende forslag, som behandles i Stortinget i dag: «Stortinget ber Regjeringen fremme de nødvendige forslag for å oppheve kravet til tvungent medlemskap i studentsamskipnader, for å få rett til avleggelse av eksamen ved universitet og høyskole.» Det er ikke første gang Fremskrittspartiet har fremmet dette forslaget i Stortinget. Gjentatte ganger er dette forslaget blitt fremmet av ulike representanter for partiet i Stortinget – med ulike innfallsvinkler og med ulik argumentasjon, selvfølgelig. Det er det samme forslaget, men i en ny innpakning i dag. Konsekvensene av forslaget vil alltid være det samme. Fremskrittspartiet ønsker å fjerne samskipnadene. Et bredt flertall, bestående av aller partier på Stortinget unntatt Fremskrittspartiet, vil ikke stemme for dette forslaget i dag. Jeg skal redegjøre for flertallets innstilling i saken. Jeg regner med at Fremskrittspartiet ønsker å redegjøre for sitt syn. I 1994 behandlet Stortinget en stortingsmelding om studiefinansiering. Da uttalte et flertall i utdanningskomiteen bl.a. dette i merknads form: «Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, viser til at lik rett til utdanning fortsatt skal være hovedmålet for utdanningsstøtteordningene. Målsettingen om høyere utdanning for et bredere spekter av befolkningen krever at grunnleggende velferdsbehov dekkes.» I 1996 behandlet Stortinget lov om studentsamskipnader. Da mente samtlige partier, alle unntatt Fremskrittspartiet, at studentsamskipnadene «er en hensiktsmessig måte å organisere studentvelferden på». Som andre offentlige tjenester har samskipnadsmodellen vist at den fungerer, og at semesteravgiften har vært viktig. Stortinget, alle partier unntatt Fremskrittspartiet, har tidligere også uttalt: «Flertallet er enig med departementet i at alle studenter tilpliktes å betale semesteravgift, herunder regnes også privatister som er registrert ved de enkelte institusjoner.» Jeg vil også vise til studentsamskipnadsloven § 12, der det står: «Alle studenter skal betale en semesteravgift til studentsamskipnaden. En student kan ikke tilpliktes å betale semesteravgift til mer enn en studentskipnad for samme tidsrom.(...) Vedkommende utdanningsinstitusjon har ansvar for å kreve inn semesteravgift(...) etter forskrift gitt av departementet.(...) Den som ikke betaler semesteravgiften, får ikke adgang til eksamen ved utdanningsinstitusjonen.Styret fastsetter hvor stor semesteravgiften skal være. Alle vedtak som vedrører fastsettelse og økning av semesteravgiften skal godkjennes av departementet.» (...) (...) (...) Jeg vil også vise til at samskipnaden er et eget rettssubjekt. Studentsamskipnadens status er presisert i lov om studentsamskipnader, der samskipnadene ses på som et eget rettssubjekt med en egen organisasjonsform. Jeg vil vise til studentsamskipnadsloven § 7, som gir adgang for et mindretall i styret til å klage styrevedtak inn for departementet. Det betyr at vedtak som er fattet, som et mindretall mener er lovstridig, vil kunne klages inn for departementet. Jeg vil også understreke at dette styret er demokratisk valgt. I juni 2005 oppnevnte departementet en ekstern arbeidsgruppe for å vurdere forholdet knyttet til studentsamskipnadene. Denne konkluderte med, på samme måte som flertallet i dag og gjentatte ganger tidligere har fastslått, at studentsamskipnaden er en god måte å organisere studentvelferd på. Gruppen har foreslått noen justeringer som de mener vil bedre dagens ordning. Rapporten er nå sendt ut på høring, med høringsfrist i april 2006. På bakgrunn av disse høringsuttalelsene vil en vurdere endringer i lov om studentsamskipnader. I innstillingen står det at flertallet har merket seg at statsråden i brev av 8. februar 2006 til komiteen bl.a. sier: «Jeg ser at kombinasjonen av obligatorisk semesteravgift til studentsamskipnadene og det at disse organisasjonene engasjerer seg i kontroversielle politiske spørsmål også kan ha uheldige sider.» Flertallet ber Regjeringen komme tilbake til dette når en legger fram en sak for Stortinget om eventuelle endringer i studentsamskipnadsloven. Det er fornuftig med semesteravgift som går til velferdsformål på det enkelte studiested. Det er penger som går til boliger, barnehager og andre viktige velferdstiltak. Semesteravgiften til samskipnaden har vært og er et viktig bidrag for å få lik rett og mulighet for utdanning.