Refusjonsordningen for sysselsetting av sjøfolk ble innført som en midlertidig ordning i 1993. En mer omfattende refusjonsordning ble etablert i 1994. Ulike endringer har blitt gjort opp gjennom årene. Nettolønnsordningen for offshorefartøyer i NOR ble innført med virkning fra 1. juli 2003. Formålet med tilskuddsordninger for sysselsetting av norske sjøfolk er å legge til rette for maritim virksomhet og hindre utflagging av arbeidsplasser og virksomheter. Tilskuddet skal sikre norsk maritim kompetanse og rekruttering av norske sjøfolk og i tillegg bidra til at norske rederier gis konkurransedyktige rammevilkår i forhold til vilkårene i andre land. Det har vært bred politisk enighet om ordningene blant skiftende regjeringer og storting. Ordningene gjelder ikke for fiskefartøy. Det er ingen tvil om at fiskeflåten er en viktig del av den maritime kompetansen i Norge, og at fiskeflåten konkurrerer med annen skipsfart om mannskap og ikke minst om kompetanse. En rekke problemstillinger er likevel ulike for fiskeflåten og skipsfarten for øvrig. Dette gjelder både i forhold til nasjonale og internasjonale rammebetingelser. Den norske fiskeflåten har fått adgang til å fiske på norske nasjonale ressurser, og har således et beskyttet næringsgrunnlag. Skipsfarten opererer i et åpent, globalt marked med stor internasjonal konkurranse. Rammeforholdene er dermed i utgangspunktet svært ulike. Internasjonalt regelverk legger, på samme måte som regelverket i Norge, til grunn at dette er separate næringer. EUs retningslinjer for statsstøtte er spesielle med hensyn til støtte til skips- og verftsnæringen. Rammebetingelser for og støtte til fiskerinæringen må derfor vurderes på et annet grunnlag enn rammebetingelsene og støtten til de øvrige næringene. Blant annet må det tas hensyn til at støtte til fiskeriene kan føre til utjevningsavgifter på fiskeprodukter. I forhold til EU er det derfor særlig de generelle statsstøttereglene som vil være sammenligningsgrunnlaget for regelverksutviklingen på dette området. På den annen side er det i stor grad den samme gruppe arbeidskraft som fiskeflåten og øvrig skipsfart konkurrerer om. Det ser jeg. Jeg vil fokusere på rekruttering og kompetanseoppbygging av ungdom til næringen. Jeg har også registrert ønsket om å vurdere størrelsen på fiskerfradraget i lys av konkurransesituasjonen. Jeg vil arbeide for en bærekraftig og lønnsom fiskerinæring, som både nå og i framtiden skal være en konkurransedyktig og ikke minst en attraktiv arbeidsplass.