Barnehagen er en viktig arena for lek og læring. Barnehagen stimulerer den sosiale utviklingen og gir nyttig trening i konfliktløsning og samhandling. Barnehagen skal formidle verdier og kultur, gi rom for barns egen kulturskaping og bidra til at alle barn får oppleve glede og mestring i et sosialt og kulturelt fellesskap. De foreldrene som velger å ha barna sine i barnehage, skal kunne stole på at barnehagen tilbyr et trygt og godt miljø for lek og utvikling. Barn tilbringer mye tid i barnehagen, og ofte har barna lengre dager der enn mor og far har på jobb. Da er det avgjørende at personalet er kvalifisert, at det er nok voksne til stede, og at barna har plass til å utfolde seg både ute og inne. Barnehagen skal tilby både god omsorg og et pedagogisk tilrettelagt tilbud. En samlet komite er opptatt av at personalet skal få mulighet til ytterligere kompetanseheving, og ber derfor Regjeringen komme tilbake til Stortinget på egnet måte med en plan for kompetanseheving innenfor barnehagesektoren. Kristelig Folkeparti er tilfreds med at et bredt flertall vil videreføre den kristne formålsparagrafen. Foreldrene har hovedansvaret for barnas oppdragelse. Det er derfor viktig at formålsparagrafen praktiseres slik at foreldrenes rettigheter som oppdragere blir respektert, og slik at barna ikke skal komme i en lojalitetskonflikt mellom hjem og barnehage. Foreldrene har hovedansvaret for barnas oppdragelse, og skal i første rekke lære barna hva som er riktig og galt og veilede dem i viktige etiske spørsmål. Også opplæringsloven har en kristen formålsbestemmelse. Kristelig Folkeparti ser det som naturlig at barnehage og skole har samme verdigrunnlag. Den kristne formålsparagrafen åpner ikke for kristen forkynnelse i barnehagen, det hører hjemme i dåpsopplæringen. Den kristne formålsparagrafen sikrer imidlertid barn som vokser opp i Norge, kunnskap om den kristne kulturarven. Vi mener det er viktig at barnehagebarn lærer hvorfor vi feirer jul og påske. Slik får de kunnskap om viktige verdier og tradisjoner i vårt samfunn. Barnehagen skal bidra til at barna utvikler seg i et sosialt og kulturelt fellesskap med utgangspunkt i det kristne verdigrunnlaget. Barns rett til medvirkning er nedfelt i FNs barnekonvensjon. Dagens barnehagelov har ikke noen bestemmelse om barns egen rett til medvirkning i barnehagen. Kristelig Folkeparti er derfor positiv til å lovfeste barns rett til medvirkning i den nye barnehageloven. Rett til medvirkning er viktig for at barna skal utvikle seg. En samlet komite er enig med departementet i at godkjenningsplikten for barnehager må skjerpes. Et heldagstilbud med klart institusjonspreg skal være omfattet av barnehagelovens bestemmelser. Bemanning, inne- og uteareal og sanitære forhold må være tilrettelagt for den type virksomhet som drives. Barn skal ikke være i institusjonspregede heldagstilbud uten et pedagogisk tilbud med kvalifisert personale. De fleste dagmammaer passer en liten gruppe barn i et privat hjem. Mange dagmammaer er naboer, venner eller slektninger av barnets foreldre, og et bredt flertall i komiteen mener derfor at foreldre selv må kunne velge å organisere pass av barn, uten at dette krever formell godkjenning etter barnehageloven. Institusjonspregede heldagstilbud krever helt andre rammer enn fire toåringer i et privat hjem. Barnepassvirksomheten i asylmottak er av varierende omfang og innhold. Et bredt flertall i komiteen ber derfor Regjeringen kartlegge barnepassvirksomheten i asylmottakene og vurdere om denne virksomheten skal inngå i lov om barnehager. Det er nedsatt en interdepartemental arbeidsgruppe under ledelse av Kommunal- og regionaldepartementet hvor bl.a. Barne- og familiedepartementet deltar. Gruppen skal vurdere tiltak for barn i asylmottak med tanke på å styrke barnas psykiske helse. Kristelig Folkeparti mener spørsmål knyttet til barnepassvirksomheten i asylmottak vil være en naturlig del av denne gruppens arbeid. Barnehageforliket har ført til at kommunene har fått nye, store oppgaver i barnehagesektoren, bl.a. ved innføring av en lovfestet plikt for kommunene til å sørge for et tilstrekkelig antall barnehageplasser og en samordnet opptaksprosess. Videre gir forskriften om likeverdig behandling kommunen et finansieringsansvar overfor private barnehager. Kommunenes myndighetsrolle er med dette betydelig styrket. Selv om kommunens rolle som barnehagemyndighet er styrket, er det viktig at kommunene har noen overordnede statlige normer å forholde seg til ved godkjennings- og tilsynsutøvelsen. Derfor mener Kristelig Folkeparti det er viktig at den veiledende arealnormen, forskriften om pedagogtetthet og forskriften om rammeplan som fastsetter innholdet i barnehagen, blir videreført. Det er kommunene som i dag har tilsynsansvar for den enkelte barnehage. Det kommunale tilsynet er foreslått videreført, men samtidig er det foreslått å innføre forvaltningstilsyn. Fylkesmannen får da ansvaret for å føre tilsyn med at kommunene utfører sine myndighetsoppgaver, herunder påse at kommunene faktisk utfører tilstrekkelig tilsyn. Dette får støtte av en samlet komite som ber departementet følge gjennomføringen av fylkesmannens nye tilsynsrolle. Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet fremmer forslag der de ber Regjeringen følge opp krav til kvalitet gjennom likeverdige lønns- og arbeidsforhold for private og kommunale barnehager, og komme tilbake i statsbudsjettet for 2006 med en plan for hvordan dette skal gjøres. Dette forslaget får ikke støtte av et flertall i komiteen. Kristelig Folkeparti mener at spørsmål om inngåelse av tariffavtaler må være et forhold mellom partene i arbeidslivet, men private og offentlige barnehager skal kunne drive på like vilkår når likeverdig behandling er ferdig innfaset. Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti fremmer forslag om at daglig leder i barnehagen skal ha utdanning som førskolelærer. Dette forslaget får ikke støtte fra et flertall i komiteen. Kompetansekravene til styrere og pedagogiske ledere er ikke nødvendigvis sammenfallende. Barnehager er organisert på ulike måter. Noen er store enheter, andre er små. Styrerens arbeidsoppgaver kan derfor variere en del. For å gi kommunene og andre eiere noe større fleksibilitet enn de har i dag, samtidig som grunnleggende kvalitetshensyn ivaretas, foreslås det å åpne opp for andre utdanningsgrupper med utdannelse på høgskolenivå som gir barnefaglig og pedagogisk kompetanse. Arbeiderpartiet og SV foreslår at departementet gir utfyllende forskrifter om pedagogisk bemanning og antall voksne pr. barn. Dette forslaget får ikke støtte av et flertall i komiteen. Regjeringen har foreslått å videreføre forskriften om pedagogisk bemanning, dvs. pedagognormen. Når det gjelder den øvrige bemanningen i barnehagen, slår forslag til ny § 18 fast at bemanningen må være tilstrekkelig til at personalet kan drive en tilfredsstillende pedagogisk virksomhet. Dette er en videreføring av dagens bestemmelse. SV fremmer forslag der de ber Regjeringen om å komme tilbake i budsjettet for 2006 med ekstra midler til å implementere ny lov om barnehager og rammeplanen. Dette forslaget får heller ikke flertall. Dette er et budsjettspørsmål som Regjeringen vil komme tilbake til. Sosialistisk Venstreparti fremmer også forslag der de ber Regjeringen vurdere begrensninger av muligheten til å ta ut utbytte på barnehagedrift. Kristelig Folkeparti mener at barnehageeier skal ha mulighet til å beregne seg en normal kompensasjon for arbeids- og kapitalinnsats i barnehagen. Men vi ønsker selvfølgelig ikke aktører som skor seg på gode rammebetingelser og en høy offentlig finansiering på bekostning av kvaliteten på tilbudet som barna og foreldrene får. Vi har allerede i dag gode virkemidler for å forhindre nettopp dette. Forskriften om økonomisk likeverdig behandling gir i utgangspunktet kommunen en plikt til å dekke alle kostnader i private barnehager som ikke dekkes gjennom foreldrebetaling og andre offentlige tilskudd. Men kommunen har adgang til å avkorte sitt driftstilskudd dersom barnehagen har vesentlig lavere bemanning eller lønnskostnader pr. årsverk enn det som er vanlig i tilsvarende kommunale barnehager, og eier av barnehagen budsjetterer med urimelig utbytte eller godtgjørelse for egen eller nærståendes arbeidsinnsats i barnehagen. Med urimelig utbytte og arbeidsgodtgjørelse menes at normal kompensasjon for arbeid og kapitalinnsats i barnehagen overstiges.