Regjeringen har store ambisjoner for forsknings- og innovasjonspolitikken. Norge skal bli en av de ledende innovative, dynamiske og kunnskapsbaserte økonomier i verden innenfor de områdene der vi har fortrinn. Det ligger en betydelig satsing på forskning og utvikling i budsjettet for 2007. Bevilgningene foreslås økt med opp mot 900 mill. kr, en økning på nær 6 pst. I tillegg foreslår vi å øke kapitalen i Fondet for forskning og nyskaping med 10 milliarder kr. For å fremheve forskning i næringslivet foreslår Regjeringen å øke bevilgningene over de næringsrettede departementene med omtrent 220 mill. kr i 2007. Norge er en av verdens største havnasjoner. Vi forvalter store havområder og ressurser. Norsk marin sektor spenner over et vidt område. Vi gjør oss gjeldende både kvantitativt, som sjømatprodusent og leverandør, vi er førende i forhold til internasjonal havforvaltning og har stort gjennomslag i det vitenskapelige miljøet. Vårt forvaltningsansvar er en viktig dimensjon i Norges rolle som havstormakt. Alle viktige forvaltningsbeslutninger er basert på løpende oppdatering av kunnskap, og vår kunnskap er etterspurt internasjonalt. Forskningsinstitusjonene er helt sentrale kunnskapsleverandører og premissgivere for forvaltningen. Vår politikk for marin sektor skal baseres på bærekraftig ressursforvaltning, en rettferdig ressursfordeling og satsing på forskning, innovasjon og kompetanse. Det er et mål at Norge skal ha en internasjonalt ledende posisjon innen marin forskning og nyskaping, og sektoren står foran en rekke kunnskapsutfordringer som vil kreve en fortsatt sterk offentlig satsing. Det er viktig at de forskningsmessige fortrinnene på marin sektor opprettholdes, både når det gjelder den forvaltningsrettede og den næringsrettede forskningen. Regjeringen foreslår derfor en ytterligere stryking av marin forskning i statsbudsjettet for 2007. Regjeringen har hatt betydelig fokusering på nordområdene. Marin forskning utgjør en viktig del av Regjeringens nordområdestrategi. Blant satsingsområdene er oppfølging av forvaltningsplanen for Barentshavet, stor satsing på det internasjonale polaråret og utredning av nytt isgående forskningsfartøy. Det legges for 2007 opp til å styrke Havforskningsinstituttets budsjett for å følge opp og evaluere nasjonale laksefjorder og laksevassdrag. Bevilgningen til Nasjonalt institutt for ernærings- og sjømatsforskning økes for å styrke arbeidet med overvåkning og dokumentasjon av fremmedstoffer. Det foreslås også en bevilgning på 20 mill. kr til et norsk-indisk samarbeid om forskning innenfor dyre- og fiskevaksiner. Samarbeidet legger til rette for utvikling og forbedring av fiskeoppdrett i India, og gir også et stort potensial for norsk forskning og farmasøytisk industri. Inkluderer man bevilgningene fra Fondet for forskning og nyskaping, vil bevilgningene bare over Nærings- og handelsdepartementets område øke med 215 mill. kr. Denne økte satsingen rettes bl.a. mot romvirksomhet, maritim forskning og utvikling og Gassmaks. Bevilgningene til romvirksomhet øker med hele 158,6 mill. kr til 469,4 mill. kr i 2007. Mange av de øvrige forskningsbevilgningene i budsjettet vil være næringsrelevante. Regjeringen foreslår bl.a. å bevilge 184 mill. kr til norsk deltakelse i det nye sjuende rammeprogrammet for forskning og teknologisk utvikling i EU, som vil være av stor betydning for næringslivet. Til slutt vil jeg nevne en viktig utfordring: Det er et mål i norsk forskningspolitikk å øke den private finansieringen av forskning. Tilgangen på oppdatert kunnskap blir en stadig viktigere konkurransefaktor for bedriftene. En tett dialog mellom næringsaktørene og forskningsmiljøet vil bidra til næringsrelevans. Her har aktørene i forskningssystemet en viktig oppgave. Staten skal ta ansvar for sin del av utviklingen.