Det er stor enighet om årets justisbudsjett. På tross av at vi har sett tilløp til kritikk fra Fremskrittspartiet og Høyre om enkeltposter, der man antydningsvis kunne ha tenkt seg å gjøre noe annet, foreligger det til behandling i dag kun ett forslag til justisbudsjett for 2007, og det er forslaget fra Regjeringen. Verken Høyre eller Fremskrittspartiet fremmer egne budsjettforslag i salen i dag. Det betyr at vi står overfor to alternativer her. Det ene er at regjeringspartienes justisbudsjett for 2007 blir vedtatt. Man har ikke som alternativ til det et forslag fra Høyre som får flertall, eller et forslag fra Fremskrittspartiet som får flertall. Alternativet til det er, slik som Høyre og Fremskrittspartiet har valgt, at vi for 2007 ikke får noe justisbudsjett i det hele tatt. Hvis disse partiene skulle få flertall i salen i dag – om Fremskrittspartiet og Høyre skulle stemme imot budsjettet – foreligger det ikke noe alternativt budsjett for 2007. Konsekvensen ville være at vi ikke har midler til justissektoren neste år. Det er en tilnærming som de to partiene har valgt, men det er selvfølgelig en tilnærming som er av en slik art at det er umulig å kunne akseptere at de to partiene får flertall. Nå er det jo slik, og det har Elisabeth Aspaker vært inne på, at Høyre i sin opprinnelige tilnærming, før man bestemte rammene for justisbudsjettet i finanskomiteen, hadde et alternativt opplegg. Jeg oppfatter at det er det Elisabeth Aspaker her har vært inne på. Jeg har kikket litt på hvordan Høyre skulle inndekke sitt alternative budsjett. Det man foreslår, er kutt til familiegjenforening, færre skal få førtidspensjon gjennom AFP, studieforbundene skal ikke få mer å rutte med, det skal ikke være økte bevilgninger til regional utvikling og nyskaping, pressestøtten skal reduseres med 157 mill. kr, det skal være kutt på 1,5 milliarder kr til landbruket, det skal være kutt i bistand med 1,5 milliarder kr, man skal kutte i tilskudd til helsetjenester med 400 mill. kr, man skal kutte i utviklingsfond for landbruket, man skal kutte i rammetilskuddet til kommunene, man skal kutte i bevilgningene til uføretrygdede, man skal kutte i bevilgningene til fylkeskommunene, man skal kutte i bevilgningene til statlige læremidler, man skal kutte i sykepengene, og man skal kutte i arbeidsmarkedstiltak. Høyre får jo ikke gjennomslag. Det vil jo være umulig for denne regjeringen å støtte denne typen alvorlige kutt. Konsekvensene av det ville jo vise seg på alle sektorer i samfunnet. Det ville være økt arbeidsledighet, det ville være at en rekke nye mennesker kom ut i fattigdom, det ville være at en rekke som er vanskelig stilt, fikk det enda verre. Det kan Regjeringen ikke akseptere – naturligvis ikke. Når Høyre ikke får gjennomslag for alle disse drastiske tiltakene, sier de: Da har ikke vi midler til å finansiere justissektoren, så vi fremmer ikke et eget forslag. Det er slik Høyre gjør det her i dag. Jeg skal ikke bruke mer tid på det. Jeg har i stedet lyst til å snakke om noe hyggelig. Jeg har lyst til å snakke om det budsjettet som Regjeringen selv har lagt fram. Bevilgningene på justissektoren er altså på netto 13,2 milliarder kr, som er en økning sammenlignet med fjorårets budsjett på 700 mill. kr. Det vi ser, er at vi får en styrking innenfor kriminalomsorgen som er betydelig. Det sikrer oss at vi i løpet av 2006 og 2007, med det forslaget som ligger her, har opprettet 316 nye soningsplasser. Det betyr at vi kan starte med å ta ned køene som har fått utvikle seg under Bondevik-regjeringen, med Høyre i førersetet, og at vi i tillegg kan styrke kvaliteten innenfor kriminalomsorgen, slik at vi på en rekke områder – når det gjelder utdanning, når det gjelder bibliotektjenester, når det gjelder helsetjenester for innsatte – får en rekke nye tiltak. Det brukes 100 mill. kr på helsetjenester i fengslene, vi får 161 mill. kr til utdannings- og opplæringstiltak og 10,5 mill. kr bibliotektjenester. Slik kunne vi ha fortsatt. Dette har vi vært opptatt av, også i SV. Jeg må si jeg er glad for at vi får til den typen løft, slik at alt ikke bare handler om at folk skal straffes hardere og sone lenger, men at de skal rehabiliteres og komme ut igjen som gagns mennesker. Det er jo på den måten vi også kan sikre oss mot gjengangerkriminaliteten, og over tid gjøre samfunnet tryggere. Så oppnår vi når det gjelder Politihøgskolen, å styrke bemanningssituasjon, slik at man øker opptaket fra 360 til 432 studenter. Man har fått 105 mill. kr bevilget til ferdigstillelse av trinn 1, felles radiosamband – nødnettet. Og politiet, som altså fikk styrket sine midler betydelig i fjor og året før, får videreført det, og man får sikret inndekning av lønnskostnader. Så her har man altså over en toårsperiode med den nye regjeringen sikret både at politiet er styrket, og at kriminalomsorgen er det – to av de absolutt viktigste områdene vi står overfor. Så vil jeg peke på et annet område som vi hadde en del diskusjon om i komiteen i fjor, og som nå er på plass. Det er fri rettshjelp. Komiteen påpekte at Fri rettshjelp-kontoret i Oslo måtte sikres videre drift, slik at kontoret ikke risikerte nedleggelse. Foregående regjering la jo opp til en gradvis nedtrapping, som i praksis ville bety at det ikke ville være et kontor lenger fra 2008. Det vi har fått til nå, i en avtale med Oslo kommune, er at man gjennom 8 mill. kr i driftsmidler har et kontor som vil bestå. En rekke av de ansatte har i media gitt klart uttrykk for glede ved det. Så ser vi at vi parallelt med det får styrking av Gatejuristen og en rekke nye rettshjelpstiltak, inkludert et starthjelpsprosjekt som kanskje gjør at vi om kort tid vil se aktiviteter knyttet til fri rettshjelp i Bergen, i Trondheim og i Stavanger. Vi håper at man får i gang aktiviteter også i Kristiansand, og ikke minst i Tromsø. Det ønsker vi å være aktive i forhold til, og vi ønsker å stimulere til det. Vi ønsker også at studenttiltakene knyttet til den frie rettshjelpen skal styrkes i betydelig grad, slik at de mest forhutla, de som har det vanskeligst, de som trenger hjelp, de som er ute på gata, skal kunne gå rett inn og få hjelp fra kvalifiserte jurister uten at det skal koste dem noe, for på den måten å komme videre med livet sitt. Vi ser hvordan vi har fått til å skjerme mennesker med gjeldsproblemer fra for høye gebyrer på tvangsinndrivelse og utleggsforretninger. Ved å redusere rettsgebyret for utleggsbegjæringer og fjerne tilleggsgebyret for saker der det blir tatt utlegg, blir besparelsen for skyldneren i slike saker til sammen 2 450 kr. Det vil komme mange med gjeldsproblemer til gode. Det innebærer en reduksjon i inntektene på ca. 230 mill. kr. Vi har jo sett hvordan Høyres tilnærming har vært, at hvis man klarer å hente ut midler fra de aller fattigste, fra dem som har det aller vanskeligst, så kan vi hjelpe dem som er litt lenger oppe på stigen, for det er dem man ser og hører i media, ikke dem som ikke har nok ressurser til å si fra. Det er naturligvis ikke en tilnærming vi kan akseptere. Vi skal støtte dem som har det aller vanskeligst – vi skal være med og løfte i flokk. Det er et budsjett som vi har grunn til å være stolt over, men det er klart at det er en vei videre. Det betyr at vi skal bruke resten av denne stortingsperioden på å sikre en styrking av innholdet innenfor kriminalomsorgen. Vi skal bidra til at de som soner, har mulighet til å klare seg selv når de kommer ut. Man bør se på tiltak i forhold til resten av samfunnet. Nå får vi nye NAV-kontorer en rekke steder, og vi må se hva man kan få til av samarbeidsprosjekter der. Det er et godt budsjett. Vi registrerer at budsjettet er så godt at det ikke er noen alternative forslag til det. Det er med stolthet vi kommer til å vedta det her i dag, og vi er klare til å føre kampen videre for et enda bedre budsjett i 2008.