Vi skal i denne debatten behandle to saker. Det er Ot.prp. nr. 88 for 2005-2006, som omhandler gjennomføring av europaparlaments- og rådsdirektiv 2001/84/EF om følgerett til fordel for opphavsmannen til et originalkunstverk, og Ot.prp. nr. 101 for 2005-2006 om endringer i lov om avgift på omsetning av billedkunst, kunstavgiftsloven. I framlegget omtaler departementet avgift på omsetning av billedkunst som en ordning som har eksistert i over 50 år, og som har veletablerte rutiner og regler for innkreving og utdeling av pengene. Det har likevel ved flere anledninger blitt reist spørsmål ved om ikke avgiften burde utvides til å omfatte flere kunstarter. Reglene om følgerettsvederlag som nå skal innføres i norsk rett, har gitt ny næring til denne diskusjonen. Departementet mener at det i tillegg har oppstått behov for å harmonisere de to ordningene, i den hensikt å forenkle administrasjonen. Ifølge departementet vil en harmonisering også gjøre det lettere for brukerne, både hva gjelder kunstnerne selv, og hva gjelder dem som skal kjøpe verkene deres. Det foreslås derfor å gjøre en del endringer i kunstavgiftsloven for å bringe denne i harmoni med reglene om følgerett som er foreslått innført i åndsverksloven. Dette innebærer en utvidelse av avgiftsgrunnlaget til å omfatte flere typer kunstverk, da særlig kunsthåndverk og fotografiske verk. I tillegg kommer en økning av selve avgiften, slik at den kommer på nivå med den alminnelige satsen for følgerettsvederlaget. Flertallet, dvs. alle partiene unntatt Fremskrittspartiet, har gitt sin tilslutning til denne delen av lovframlegget. Men en samlet komite ber Regjeringen følge utviklingen av kunstomsetningen nøye etter regelendringene. Jeg vil her vise til at det fra kunsthandlere er uttrykt bekymring for at reglene kan medføre at omsetningen flyttes til utlandet. Når det gjelder Fremskrittspartiets særstandpunkt, vil jeg bemerke at vi ikke ser logikken i at kunstavgiften skal økes som følge av innføring av følgerett, og at dette skal bli så mye lettere å administrere og forholde seg til for alle parter når satsene eller vederlaget settes til samme prosentsats. I en rekke bransjer, bl.a. i dagligvarehandelen, har man relativt uproblematisk klart å forholde seg til forskjellige momssatser. Det er også en kjent sak at Fremskrittspartiet mener at skatte- og avgiftsnivået i Norge bør senkes, ikke økes. Følgeretten skal komme i tillegg til de ordninger som følger av kunstavgiftsloven av 1948. I denne loven ble det innført en avgift på inntil 3 pst. ved offentlig omsetning av billedkunst i Norge. Avgiften går til et særskilt hjelpefond, Bildende Kunstneres Hjelpefond, som forvalter ordningen. Avgiften kommer som et tillegg til prisen på verket. Ifølge Ot.prp. nr. 88 er kunstavgiften en særnorsk ordning som ikke har sin like i de øvrige nordiske land. Både Sverige, Danmark, Finland og Island har i stedet i mange år hatt ulike former for følgerett. Endringene som foreslås i Ot.prp. nr. 88, gjelder gjennomføring av europaparlaments- og rådsdirektivet om følgerett til fordel for opphavsmannen til et originalkunstverk, som jeg har nevnt tidligere. Det foreslås en ny bestemmelse i åndsverksloven som gir opphavsmannen til et opphavsrettslig vernet kunstverk rett til vederlag ved profesjonelle videresalg av originaleksemplar av verket. Departementets forslag legger opp til at avgiften på omsetning av billedkunst beholdes, men slik at det ikke må betales avgift for salg som omfattes av følgerettsordningen. Følgerettsordningen foreslås utformet slik at den kun vil gjelde når salgsprisen uten merverdiavgift overstiger 3 000 euro. Satsen kan ifølge direktivet settes til 4 eller 5 pst. for den delen av salgsprisen som ikke overstiger 50 000 euro. I proposisjonen foreslås det 5 pst. For øvrig er satsene bestemt i direktivet. I tråd med direktivet vil det totale vederlaget for et videresalg ikke overstige 12 500 euro. Fremskrittspartiet støtter innføringen av ordningen med følgerett i norsk lovverk. Vi er imidlertid skeptiske til at man i forslaget fra departementet har lagt seg på den høyeste avgiftssatsen, og vi foreslår da 4 pst. Ellers vil jeg bare henvise til de merknader som ligger i innstillingene, og jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag på disse områder.