Jeg skal komme tilbake til noen kommentarer til representanten Vaksdals innlegg på slutten, jeg har først bare lyst til å si det jeg hadde tenkt å si. Det nordiske samarbeidet har mye å tilføre norsk nordområdepolitikk. Gjennom Nordisk Ministerråd og Nordisk Råd arbeides det for å øke interessen for nordområdene – det er nemlig ikke opplagt at alle representantene i Nordisk Råd er like opptatt av nordområdene, mange er veldig opptatt av bare Østersjøen. Men dette gir resultater. Det er nå etablert et arktisk samarbeidsprogram. Samarbeidsprogrammet for Nordvest-Russland er under utarbeidelse. Gjennom dette tilføres det midler til samarbeidet i nordområdene, og vi får økt politisk oppmerksomhet rettet mot nordområdene. Gjennom det nordiske samarbeidet arbeider vi for å få økt europeisk fokus på nordområdene og på EUs nordlige dimensjon. De skal nå revidere sin plan – de har hatt planer, mange fagre ord uten penger. Nå håper vi at vi får både fagre ord og penger. Bare gjennom et samarbeid med våre nordiske og europeiske naboer kan vi løse de utfordringene vi står overfor i nordområdene. Mulighetene er mange, men utfordringene er også store. Jeg vil kort få nevne tre områder, og det er faktisk de samme områdene som representanten Vaksdal mente vi nå skulle konsentrere oss mer om, nemlig miljø, helse og næringsliv. I de nordlige områdene av Europa finner vi store områder med uberørt natur. Dette miljøet i nord er sårbart for ytre påvirkninger som langtransportert forurensning og klimaendringer. I enkelte deler av de russiske nordområdene er det dessuten store utfordringer knyttet til opprydding etter Sovjet-tidens industrielle og militære virksomhet. Klimaendringene og miljøutfordringene knyttet til atomsikkerhet representerer noen av de største utfordringene vi står overfor i de nordlige områdene av Europa. Det er en alvorlig tuberkuloseepidemi i det nordvestlige Russland i dag. Antall smittede er fordoblet siden Sovjetunionens fall. Situasjonen er mest alvorlig i Arkhangelsk fylke, hvor det i 2004 ble registrert 933 nye tilfeller av tuberkulose. Det er rapportert å være ca. 400 personer som er smittet av multiresistent tuberkulose i Arkhangelsk fylke – dette er veldig nær Norge. Mye godt internasjonalt samarbeid har funnet sted for å bedre helsetilbudet også blant dem som blir rammet av tuberkulose, men det er fremdeles mye som gjenstår, og det krever forsterket innsats. I helsesamarbeidet i nordområdene bør telemedisin brukes som ett av mange verktøy. Endelig er samarbeid om næringsutvikling også av stor betydning for nordområdene. Vi ser nå starten på et olje- og gasseventyr for nordområdene. Det er bra og veldig viktig for nordområdene og for nasjonene. Gjennom underleveranser til utbygging av virksomheten gis det lokale næringsliv muligheter til vekst og etablering av nye arbeidsplasser. I olje- og gassfeberen må vi imidlertid ikke miste av syne det øvrige næringssamarbeidet. En sterkere utvikling av de økonomiske forbindelser over grensen er viktig for å oppnå vekst i regionen, og her er det fremdeles et stort uutnyttet potesial. Miljø, helse og næringsliv er også temaene når Nordisk Råd og Stortinget inviterer til barentsparlamentarikermøte i Stortinget 26. januar 2006, altså om bare noen dager, hvor det blir bred nordisk og russisk deltakelse. Møtet er en oppfølging av den andre barentsparlamentarikerkonferanse som Stortinget og Nordisk Råd holdt i Bodø i juni 2005. Det er viktig å få etablert en god struktur for et parlamentarisk samarbeid i nord, gjøre en klar prioritering av samarbeidsområder samt foreta en avklaring med hensyn til det eksisterende parlamentariske samarbeid i Arktis og i Østersjøen. Nordisk Råd bør være den drivende kraft i dette arbeidet. Jeg er helt enig i utenrikskomiteens merknad om at Stortingets fagkomiteer bør trekkes sterkere inn i det nordiske samarbeidet, og da spesielt i oppfølgingen av det norske formannskapsprogrammet. Jeg vil for det første nevne at vi fra Arbeiderpartiets side har lagt stor vekt på å få til at våre medlemmer i Nordisk Råds delegasjon sitter i samme komite nordisk som nasjonalt. Det er etter min mening en nødvendig, om ikke tilstrekkelig, betingelse for en bedre nasjonal forankring av det nordiske samarbeidet. For det andre vil jeg vise til at stortingspresidenten sendte brev til flere av komiteene med oppfordring om å gå igjennom de deler av det norske formannskapsprogrammet som er relevant for komiteen, og i størst mulig grad ta dette i betraktning i komiteens løpende arbeid. Men det er altså slik at velger en komite ikke å gjøre noe med dette, er det komiteens valg. Velger en å gjøre noe, f.eks. noe så enkelt som å vurdere om det norske formannskapsprogrammet har en nordisk dimensjon som passer inn i forhold til de øvrige sakene som komiteen behandler, vil det være bra om komiteen gjør de nødvendige henvendelser og tar kontakt med de andre lands parlamenters komiteer for kanskje å få til en mer nordisk dimensjon på det man forbereder for Stortinget. Jeg synes det som så langt er gjort, er en god oppfølging av komiteinnstillingen, og vi vil etter min mening også kunne få lagt et grunnlag for en bedre kobling mellom arbeidet i de nasjonale fagkomiteene og i Nordisk Råd. Til slutt vil jeg bare kommentere et par ting som representanten Vaksdal tok opp. Han var opptatt av fornyelse, og av en betydelig revitalisering av det nordiske samarbeidet. Jeg er veldig uenig i påstanden om at møtevirksomheten har lite relevant innhold. Bare det jeg nevnte i sted om at nordiske politikere nå skal ha et møte med en stor delegasjon fra Russland for å sette bl.a. miljø- og næringsspørsmål på dagsordenen, er et eksempel på at man konsentrerer dette, men også har møter med innhold. Det andre er at jeg synes man bruker et ganske spesielt utsagn – jeg har også lest det i innstillingen – fra statsminister Anders Fogh Rasmussen, hvor han etter min vurdering noe flåsete sier at Nordisk Råd bare holder på med å dele ut priser. Det vitner med respekt å melde om veldig liten innsikt i hva det nordiske samarbeidet egentlig er for noe, på hvilket grunnlag det er tuftet, og ikke minst hva som regulerer det. Men vi har gjort mange ting; vi har de seneste årene endret mye når det gjelder innhold og også måten vi arbeider på. Jeg har vært så heldig å få være med i noen år, så jeg har sett den utviklingen, og samarbeidet har de seneste årene i stor grad vært på de områdene som representanten Vaksdal er opptatt av – nemlig et økt samarbeid med de baltiske stater og et økt samarbeid med Russland. Det har i grunnen mer eller mindre vært hoveddelen av nordisk samarbeid de seneste årene. Jeg satser derfor nå på at Fremskrittspartiets representanter i Nordisk Råd deltar aktivt og kommer med konstruktive innspill til hvordan man ytterligere kan forbedre og vitalisere det nordiske samarbeidet. Det er ikke slik at den danske statsminister, Fogh Rasmussen, mener at dette bare er prisutdelinger og møter uten innhold, han har også sagt mange andre ting i sitt innlegg. Han understreker bl.a. at også nordisk samarbeid er noe vi trenger, og at det er en viktig dimensjon til det øvrige internasjonale samarbeidet som vi har, og som alle de nordiske land har. Jeg vil avslutte med de ord som Göran Persson, statsministeren i Sverige, ofte bruker: Nordisk samarbeid blir kanskje viktigere og viktigere de nærmeste årene i og med at flere og flere land nå blir medlem av EU, ved at vi ser en regionalisering av politikken innenfor EU, og at Norden må finne sin plass i det regionaliserte EU-samarbeidet. Derfor vil det nordiske samarbeidet kanskje være av enda større betydning de nærmeste årene enn det var for noen år tilbake. Det mener jeg også, og derfor legger vi det til grunn for utviklingen av det nordiske samarbeidet – også mellom Norden og våre nærområder.