St.meld. nr. 10 for 2005-2006, Om økonomisk styring i Forsvaret, kan være gledelig lesning for mange. For mange kan det synes som om Forsvaret har fått orden på sin økonomi i forhold til i tidligere år, og dette er selvfølgelig bra. Men de som vil lese mer og undersøke hva dette har kostet, vil få seg overraskelser, og dette er overraskelser av negativ art når man ser på hva Forsvaret har redusert sin aktivitet med. Det som har vært positivt, er kontrollen med bruken av bevilgede midler. Dette kunne synes å være mangelvare i tidligere budsjetter, men nå har Forsvarets virksomhet, som jeg skal komme tilbake til, holdt seg innenfor de tildelte budsjettrammer for 2005 under samtlige kapitler. For de to årene 2003 og 2004 var det for øvrig feil og mangler, og regnskapet for 2003 ble heller ikke godkjent. Slik kan det ikke være. Etter Fremskrittspartiets syn mister da Forsvaret sin troverdighet, og et forsvar som sliter med troverdigheten ute i befolkningen, har et kjempeproblem. I tillegg har Forsvaret foretatt en rekke merkelige disponeringer og tatt avgjørelser som store deler av befolkningen ikke forstår. Det gjør heller ikke Fremskrittspartiet. Forsvaret skylder bl.a. på sitt dataopplegg, som bl.a. resulterte i feilutbetalinger av lønn. Dette kan ikke godtas, mener vi. De ansatte som ikke fikk riktig lønn til riktig tid – og det var forholdsvis mange – ble frustrerte, og det la, etter det jeg hørte, en demper på deres arbeidsinnsats og motivasjon. Samtidig vil Fremskrittspartiet her i dag berømme og rose alle de sivilt og militært ansatte i Forsvaret som har holdt ut og gjort en fabelaktig jobb, tross alle de utfordringer og bekymringer de har hatt den senere tid. Igjen: Dette står det stor respekt av. Det er ellers klart at den omstillingen vi har hatt i Forsvaret, har tatt mye krefter og ressurser. Det å kvitte seg med 5 000 årsverk og å redusere en stor og tungvint bygningsmasse, med et redusert budsjett, har skapt mange utfordringer. Fremskrittspartiet har sett på denne utfordringen med stor interesse. Vi mener det har gått for raskt, og at det ikke har vært riktig å skjære ned budsjettet. Skal vi ha en militær aktivitet og bl.a. nærvær i våre nordområder, koster dette penger. De andre partiene har først bestemt hvor mye penger de vil bruke, og så trodd at man får et godt nok forsvar. Derfor har bl.a. den militære øvelseskapasiteten blitt redusert. Fremskrittspartiet ønsker et budsjett som står i forhold til den militære aktivitet vi forventer å kunne ha, spesielt i våre nærområder. Norge er et spesielt land å beskytte på grunn av dets form og dets grenser, og det må også tas hensyn til å ivareta våre interesser i våre havområder. Her står kanskje vår oljeaktivitet i spissen, men fisket er bl.a. også sårbart. Derfor var det en gledens dag forrige torsdag, hvor bl.a. deler av forsvarskomiteen var med på innseilingen til Oslo av den første av fem nye fregatter, nemlig KNM «Fridtjof Nansen». Dette koster, men i motsetning til regjeringspartiet SV mener Fremskrittspartiet at dette må vi ta oss råd til, og ha budsjetter deretter. Det blir spennende å følge debatten videre og se hva Regjeringen gjør. Program Golf, nå omdøpt til LOS, har vært Forsvarets satsing på nytt styringssystem for økonomi, personell og logistikk. Program Golf har bestått av flere prosjekter for å få etablert et felles integrert forvaltningssystem i Forsvaret. Fremskrittspartiet har registrert at det endelige omfanget av logistikkløsningen og kostnader forbundet med den ikke er avklart. Dette er etter Fremskrittspartiets oppfatning bekymringsfullt, da vi av erfaring har sett at kostnadsveksten i prosjektet har vært enorm i forhold til antatte estimater for prosjektet. Vi tar til etterretning at i forbindelse med de endringer som vil komme, og for å markere en ny start, har Forsvarsdepartementet besluttet at Program Golf skal endre navn til LOS-programmet i Forsvaret. Videre har Fremskrittspartiet registrert at de to planlagte leveranseprosjektene samtidig vil endre navn til Økonomiprosjektet og Logistikkprosjektet. Vi er i denne sammenheng opptatt av at det må klart framkomme hva disse prosjektene innbefatter økonomisk og organisatorisk. Videre ser vi med bekymring på at omfanget av Økonomiprosjektet ikke er endelig avklart. Vi vil i denne forbindelse understreke det faktum at Riksrevisjonen har påpekt at flere prosjekter har fått innvilget rammeøkninger etter at de er godkjent. Fremskrittspartiet er ellers enig med Riksrevisjonen i at slike rammeøkninger kan unngås dersom det gjennomføres en god planlegging før et prosjekt blir godkjent. Fremskrittspartiet har registrert at horisontal samhandel er et område som er blitt gjenstand for debatt. Fremskrittspartiet er klar over at praktiseringen av horisontal samhandel har sammenheng med økonomistyring. Likefremt mener Fremskrittspartiet at man må se nærmere på denne problematikken. Med bakgrunn i Stortingets behandling av Innst. S. nr. 272 for 2004-2005, jf. St.meld. nr. 29 for 2004-2005, initierte Forsvarsdepartementet en total evaluering av systemet for horisontal samhandel i Forsvaret. Fremskrittspartiet har registrert at forsvarssjefen har evaluert praktiseringen av horisontal samhandel med tanke på videreutvikling av denne, samt for å fjerne negative virkninger som følge av uhensiktsmessig praktisering. Fremskrittspartiet er fornøyd med at Regjeringen vil komme tilbake med mer informasjon om tiltak for å forbedre horisontal samhandel i St.prp. nr. 1 for 2006-2007. Fremskrittspartiet har registrert at tanken bak praktiseringen av horisontal samhandel i forsvarssektoren er at man skal øke aktørenes kostnadsbevissthet og derigjennom sikre mest mulig rasjonell drift. Fremskrittspartiet er skeptisk til om dette formål faktisk styrkes gjennom dagens system for denne samhandel. Fremskrittspartiet er klar over at samhandelen foregår bl.a. mellom Forsvarsbygg og de øvrige etatene i forsvarssektoren, og at disse øvrige etatene betaler husleie til Forsvarsbygg, som forvalter alle forhold ved bygningsmassen på vegne av Forsvarsdepartementet. I denne sammenheng er Fremskrittspartiet skeptisk overfor resultatene av dette. Etter Fremskrittspartiets oppfatning er det ofte slik at avdelinger i Forsvaret søker den kortsiktig mest økonomiske lønnsomme løsning for å løse sine arealbehov. Dette har etter Fremskrittspartiets oppfatning ført til en rekke uheldige prioriteringer. Blant annet har det resultert i at kostbart materiell blir lagret ute ved siden av kaldgarasjer i stedet for inne i garasjene, da dette påfører avdelingen driftskostnader de ikke kan dekke innenfor gitte bevilgninger. Det er etter Fremskrittspartiets mening svært irrasjonelt å opptre på denne måten, da det i utgangspunket ikke er store kostnader ved opprettholdelse av drift av kaldgarasjer i de ulike avdelinger, fordi investeringen allerede er foretatt. Det må etter Fremskrittspartiets oppfatning ikke bli slik at avdelinger i Forsvaret unngår å benytte, avhender eller kasserer bygningsmasse for å spare penger i situasjoner hvor det vil være et reelt behov for å lagre materiell eller drive aktivitet i allerede eksisterende tilfredsstillende lokaler. Fremskrittspartiet er klar over at horisontal samhandel også foregår mellom Forsvarets logostikkorganisasjon og øvrige deler av Forsvarets militære organisasjon. Fremskrittspartiet er også på dette området noe skeptisk til den reelle kostnadsbesparelsen ved dagens system. Etter vår mening er det også innenfor denne type samhandel en rekke fordyrende ledd. Det må etter Fremskrittspartiets oppfatning ikke bli slik at man bygger opp en organisasjon hvis formål er å utføre selvfølgeligheter, for så å forklare dette som et verktøy for å skape bedre økonomistyring. Fremskrittspartiet er svært skeptisk til en løsning på horisontal samhandel hvor en eventuell frihet for Forsvarets militære organisasjon og andre etater til selv å velge leverandør av eiendommer, bygg og anlegg samt innføring av et eventuelt avkastningskrav i husleiens kapitalelement blir en løsning. Fremskrittspartiet er av den oppfatning at Forsvaret i størst mulig grad selv må eie og disponere egne kapasiteter på dette området. Fremskrittspartiet ser på investeringer i Forsvaret som en del av investeringer i samfunnet og vil således se på kommersialisering av dette som en ytterligere fjerning av folkeforsvarets grunnlag. Fremskrittspartiet tar til etterretning at Nasjonal sikkerhetsmyndighet har relativ liten erfaring med brukerbetaling for sine tjenester. Videre registrerer Fremskrittspartiet at utfordringen er ikke samhandel i seg selv, men identifiseringen av hvilke tjenester Nasjonal sikkerhetsmyndighet skal ta seg betalt for å utføre, og hvordan Nasjonal sikkerhetsmyndighet skal prise sine tjenester. Fremskrittspartiet registrerer også at Forsvarsdepartementet har til behandling et forslag til policy og rutiner for brukerbetaling av Nasjonal sikkerhetsmyndighets tjenester. Vi er i dette tilfellet også opptatt at man i Forsvarsdepartementet ikke kommer opp med et system hvor man lager systemer som fører til ekstra ressursbelegg for å utføre tjenester som er selvsagte innenfor Nasjonal sikkerhetsmyndighets ansvars- og myndighetsområde.