Eg vil takke begge statsrådane for gode, nøkterne og omfattande orienteringar om dette vanskelege problemet. Det er viktig og nyttig at Stortinget får vite dette, og, som førre talar sa, det er også viktig at dette når ut på forskjellige måtar til folk flest. Dette er i dag først og fremst ein dyresjukdom. Vi veit også at det er ganske store økonomiske interesser inne i dette biletet. For svært mange, både i Noreg og i utlandet, kan dette bety veldig mykje økonomisk. Derfor er det grunn til å understreke frå Høgres side at mattryggleik og folkehelse må ha det heilt overordna fokuset i den situasjonen, viss og når dette skulle utvikle seg til å kome hit til landet, og eventuelt at vi får eit nytt virus som dukkar opp. Det må ikkje vere tvil om at dette står fremst av absolutt alle interesser. Sjølv om fulgleinfluensa i dag er ein dyresjukdom, er det viktig å merke seg at Verdsorganisasjonen for helse annonserer at det er sannsynleg at viruset kan mutere. Dette kan føre til ein pandemisk influensa som rammar mange menneske. På bakgrunn av dette er det avgjerande å ha gode beredskapsplanar som set oss i stand til å møte ein slik pandemi. Høgre er derfor tilfreds med at Regjeringa syter for å oppdatere, slik statsråden var inne på, den nasjonale beredskapsplanen for pandemisk influensa, som låg føre første gong i 2001. Helse- og omsorgsministeren sa i si orientering at sjansane for ein pandemi er små. Det håper og trur eg er heilt korrekt, men det er klart at konsekvensane, viss noko sånt skulle skje, vil vere svært store. Eit sentralt element i beredskapsplanen mot pandemi er å syte for tilstrekkeleg medisinsk behandling. Den førre regjeringa sytte allereie i 2004 for å fremje forslag om løyving til innkjøp av eit beredskapslager av antivirale legemiddel, altså legemiddel mot virus. I tillegg blei det løyvt midlar til ein opsjonsavtale til kjøp av vaksinar. Etter forslag frå helse- og omsorgsminister Ansgar Gabrielsen sytte Samarbeidsregjeringa hausten 2004 for at innkjøp av vaksinar skulle omfatte heile befolkninga. I 2005 blei det vedteke å utvide beredskapslageret av legemiddel mot virusinfeksjonar i tråd med tilrådinga frå Sosial- og helsedirektoratet. Høgre føreset at Regjeringa løpande vurderer behovet for ytterlegare innkjøp i tråd med faglege anbefalingar. Dersom det skulle gå så gale at fugleinfluensaen endrar seg til ein pandemisk influensa som smittar mellom menneske, vil det også vere avgjerande å sikre god informasjon om korleis befolkninga skal gå fram. Dagens mediedekning viser at det først og fremst er myndigheitene som må sikre korrekt og balansert informasjon. Det er derfor viktig at beredskapsplanane også omfattar ein plan for informasjonsarbeid i ein slik situasjon. Ein pandemi vil kunne ramme mange samfunnssektorar, t.d. samferdsel, matforsyning og renovasjon. Høgre føreset at Regjeringa sitt beredskapsarbeid omfattar planar for koordinering mellom dei ulike sektorane, og innan dei sektorane eg nemnde, og andre sektorar. Til slutt ei utfordring til helse- og omsorgsministeren: Dersom dette skulle utvikle seg til ein omfattande pandemi, så veit vi at myndigheitene sørgjer for å kjøpe inn vaksinar og antivirale middel til dei som ein ventar blir sjuke. Men dersom føresetnadene skulle endre seg, kan det kanskje bli nødvendig å prioritere kven som først skal få tilbod om behandling. I samsvar med beredskapsplanen for pandemisk influensa er det Helse- og omsorgsdepartementet som skal fastsetje ei slik prioritering. Kva omsyn vil statsråden leggje til grunn for ei slik prioritering, dersom dette skulle skje?