Det som karakteriserer deler av den rød-grønne regjeringens helsebudsjett, er mindre til dem som har minst fra før, og som trenger det mest. Når vi blir rammet av sykdom, er det avgjørende at vi får rask helsehjelp av høy kvalitet. I dag opplever mange pasienter for lang ventetid og for dårlig organisering i helsetjenesten. I Høyres alternative budsjett har vi økt bevilgningene til helse og omsorg med 325 mill. kr utover Regjeringens forslag. Sammen med forslag om mer effektiv organisering av helsetjenesten legger Høyres budsjett opp til at det kan behandles om lag 23 000 flere pasienter enn det regjeringen Stoltenberg har foreslått. Dette vil bidra til at pasientene får raskere og bedre helsehjelp. Høyre prioriterer først og fremst habilitering og rehabilitering i sitt alternative budsjett og setter av hele 500 mill. kr til satsing på dette området. Rehabilitering handler om å gi mennesker som er rammet av sykdom eller skade, en mulighet for å mestre hverdagen, til å komme tilbake til arbeidslivet og kunne delta aktivt i samfunnet. I dag opplever mange mennesker at de ikke får helt nødvendig rehabilitering, og at de derfor blir avhengige av andres hjelp og trygdeytelser. Selv om Regjeringen har lovet at alle som trenger det, skal få tilbud om rehabilitering og opptrening, er realiteten at antallet rehabiliteringsopphold er redusert med 16 pst. i løpet av 2006, altså en betydelig reduksjon bare på ett år. Høyres satsing på rehabilitering er en investering i økt livskvalitet og selvhjulpenhet for mange mennesker. Samtidig gir denne satsingen grunnlag for reduserte utgifter til sykepenger og uføretrygd og er derfor også god samfunnsøkonomi. Høyre mener det er uholdbart at pasienter venter lenge på hjelp, samtidig som det er ledig kapasitet hos private tilbydere av helsetjenester. Det er særlig alarmerende at psykisk syke barn og unge i gjennomsnitt venter mer enn tre måneder på nødvendig behandling. Regjeringens ideologiske kamp mot private tilbydere fører til lengre ventetid og et klassedelt helsevesen. Det er meningsløst at barn og unge med psykiske lidelser må stå i kø i månedsvis for å få behandling, når det er ledig kapasitet hos private psykologer og psykiatere. Med Regjeringens politikk er de private helsetilbudene forbeholdt pasienter med god økonomi, mens andre er henvist til en lang offentlig helsekø. Høyre går derfor inn for at helseforetakene skal kjøpe flere helsetjenester fra private sykehus og spesialister, slik at alle pasienter kan benytte disse tilbudene for det offentliges regning. Vi setter av totalt 192,4 mill. kr til kjøp av helsetjenester fra private tilbydere utover det Regjeringen foreslår. Dette vil særlig bidra til raskere helsehjelp for barn og ungdom som trenger psykisk helsevern, til rusmiddelavhengige, og for pasienter som trenger rehabilitering og ortopediske operasjoner. Høyre er svært skuffet over at Regjeringen gjør minst for dem som trenger det mest. Det er godt dokumentert at det er svikt i alle ledd innenfor rusbehandling og psykisk helsevern. Til tross for dette foreslår Regjeringen å trappe ned innsatsen på områdene i forhold til de budsjettene helseminister Ansgar Gabrielsen, fra Høyre, la fram for både 2005 og 2006. Regjeringens forslag til rusbudsjett er ifølge Fagrådet innen Rusfeltet det dårligste på åtte år. Høyre foreslår å øke bevilgningene til psykisk helsevern med til sammen 110 mill. kr i forhold til Regjeringens forslag. Innenfor denne bevilgningen er arbeidsrettede tiltak prioritert, sammen med tiltak for psykisk syke barn og unge. Høyre dobler Regjeringens forslag til satsing på rusbehandling og legger til rette for at flere kan få tilbud om behandling. For Høyre handler det om å gi mer til dem som trenger det mest. Det er vår prioritering.