I et demokratisk samfunn må beslutningene tas så nær dem det gjelder, som mulig. En god dialog med innbyggerne og best mulig lokal kunnskap har avgjørende betydning for et godt beslutningsgrunnlag. Et velfungerende lokaldemokrati er derfor viktig. For å sikre demokratiet er vi avhengige av bred deltakelse både i valg og gjennom aktivisering, involvering og representasjon i politiske organer. Kristelig Folkeparti vil derfor arbeide for at staten styrer gjennom rammer, slik at kommunenes handlefrihet øker og lokaldemokratiet styrkes. Kommunene er den viktigste leverandøren av grunnleggende velferdstjenester i samfunnsfellesskapet. Gjennom en del år har kommunene fått nye oppgaver uten at alt har vært tilstrekkelig finansiert. Mange kommuner sliter økonomisk og har måttet foreta uønskede kutt i viktige tjenestetilbud. Til tross for effektivisering og rasjonalisering er det et gap mellom ønsker og forventninger og hva som kan gjennomføres. Trolig kan flere kommuner ha nytte av å slå seg sammen, men Kristelig Folkeparti ønsker ikke tvungen sammenslåing av kommuner. Det må være naturlige prosesser som er ønsket av innbyggerne. Det er ingen regel for hva som er en gunstig størrelse på en kommune. Befolkningstetthet, avstand og størrelse har mye å si. På 1980-tallet arbeidet jeg i Stavanger kommune. Folketallet nærmet seg 100 000, og en begynte å organisere kommunen i selvdrevne enheter av hensyn til nærhet og oversikt. Kommunen ble for stor. Kristelig Folkeparti ønsker at det interkommunale samarbeidet styrkes, slik at man kan sikre bedre tjenester, mer robuste og interessante fagmiljøer og en mer effektiv ressursbruk. Gode lokale prosesser og samhandling vil gi gode og velfungerende kommuner. For kommuner med stor geografisk utstrekning og spredt bosetning eller perifer beliggenhet kan det være lite å hente ved sammenslåing med andre. Også kommuner med store smådriftsulemper må sikres økonomisk grunnlag for å kunne gi befolkningen et likeverdig tjenestetilbud. Det er viktig å sikre levende og blomstrende bosetning i små kommuner, som Utsira og Kvitsøy. Kristelig Folkeparti vil arbeide for bedre samsvar mellom kommunenes oppgaver og kommunenes økonomi. Dette må skje gjennom en styrking av kommunenes økonomi og større lokal handlefrihet. Det er ikke nødvendigvis slik at den løsningen som er best i én kommune, er like god i en annen. Velferdstilbudet må være likeverdig over hele landet, men ikke nødvendigvis likt. Nettopp fordi geografi, bosetning og størrelse er så forskjellig, må kommunene ha stor handlefrihet for å kunne finne gode løsninger for sine innbyggere – uansett kommunens størrelse. Nærhetsprinsippet handler om maktfordeling og beslutningsmyndighet. Det dreier seg om å avgrense bruken av offentlig makt. Nærhetsprinsippet innebærer at beslutninger skal fattes på det lavest mulige og mest hensiktsmessige nivået. Det innebærer at beslutninger skal fattes så nær dem det gjelder, som mulig, og at flest mulig av dem som beslutningen gjelder, skal inkluderes i prosessen. Kristelig Folkeparti er enig i at den kommunestrukturen som var riktig før, ikke nødvendigvis er riktig i framtiden. Videre mener vi at kommunestrukturspørsmålet må ha innbyggerne i sentrum. Kommunesammenslåing må aldri bli et mål i seg selv, men kan være fornuftig og vellykket dersom innbyggerne vil det, og dersom det vil gi gode velferdstjenester. Det må det fokuseres på. Et eksempel på dette er sammenslåingen av kommunene Ølen og Vindafjord. Det viser seg at den sammenslåingen er vellykket så langt. Ut fra et nasjonalt perspektiv kan det være riktig med færre kommuner. Det er igangsatt positive frivillige prosesser for å få til sammenslåinger. I Stortinget er det bred enighet om at frivillighet skal ligge til grunn. Det er bra. Like viktig er det at vi fører en politikk der små velfungerende samfunn som har en spesiell geografisk plassering, får lov til å bestå som egne kommuner. En slik politikk er viktig nettopp for at Utsira og Kvitsøy – og mange andre små kommuner i landet vårt – skal få lov til å blomstre.