Jeg er skuffet og overrasket over den næringslivsfiendtlighet som flertallet i komiteen viser i deler av denne innstillingen. Jeg er lei for at den karakteristikken også omfatter framtidige samarbeidspartnere i regjering. Samtidig må det være regjeringspartiene som bærer hovedansvaret for at det ikke er inngått en samlet avtale om den framtidige skattepolitikken, slik som det ble gjort om pensjonsreformen. Nå gjøres vedtak bitvis, noe som ikke gir forutsigbarhet for næringslivet. Det er bare å innse at sterke krefter, ikke minst innenfor næringslivet, raskt vil starte arbeidet for å endre de vedtak som nå fattes. Det vil skje fordi Stortingets flertall ikke har tatt næringslivets innspill på alvor. Jeg vil sitere fra et felles brev fra HSH, Bedriftsforbundet, Skattebetalerforeningen, Lastebileierforbundet, NARF og Bondelaget: «For at enkeltpersonforetaket skal forbli et effektivt og reelt alternativ for mindre virksomheter også i fremtiden, er det helt avgjørende at finanskomiteen foretar endringer på disse punktene.» – Så tar de en del punkter for seg. Det er grunn til å tro at Regjeringens smøring i reformen, med fjerning av all formuesskatt og halvering av toppskatten, ikke vil bli gjennomført. Senterpartiet fastholder at vi prioriterer reduserte egenandeler ved sykdom framfor redusert toppskatt, og at fjerning av formuesskatten på annet enn næringskapital er uaktuelt for oss. Det kunne vært et solid flertall for en næringsvennlig skattereform om grunnholdningene fra Plaza-forliket høsten 2000 var de samme også i dag. Da var fjerning av formuesskatt på næringskapital en viktig del av avtalen mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene. Det synes å være bred enighet om at den store gruppen selvstendig næringsdrivende er den som kommer dårligst ut av skattereformen. Mange av dem får økt sin skatt, til dels betydelig, uansett hvordan det går med toppskatt og formuesskatt. I alt teller denne gruppen 170 000, som nå vil måtte vurdere å velge AS-formen for å få gunstige og forutsigbare skattevilkår. Det er utrolig at så sterke og sammenfallende syn fra ulike næringsorganisasjoner skal vinne så lite gehør som de har gjort i denne saken. Det er mikroskopiske forbedringer av Regjeringens forslag til foretaksmodell som blir resultatet i dag. Man fjerner få fra taperlisten. Senterpartiet mener at de som kommer inn under den nye foretaksmodellen, må få beholde dagens særfordeler og også få nye særregler som gjenspeiler viktigheten av bitte små bedrifter og den særlige betydningen enkelte har for sysselsetting og bosetting. Senterpartiet mener at de selvstendig næringsdrivende fortjener særregler som gir gunstigere skatt enn det som gjelder for dem som velger aksjeselskap, for det første fordi de risikerer hus og heim om virksomheten får problemer, for det andre fordi mange av dem er gründere og nyskapere – og i denne gruppen er det få som får fordel av redusert toppskatt og formuesskatt – og for det tredje fordi de mest aktive eierne ikke gis de samme mulighetene til å velge beskatningstidspunkt som passive aksjeeiere. Senterpartiets endringsforslag for alle innenfor foretaksmodellen er følgende: Skjermingsrenten gis et risikotillegg på 5 prosentpoeng.Det innføres en fondsavsetningsordning som i Danmark, med ti års inntektsutjamning.Gevinst ved realisasjon av driftsmiddel beskattes fortsatt som kapitalinntekt. Så mener Senterpartiet at skogbruket gir så spesielt store ringvirkninger der arbeidsplasser trengs mest, at dette gir grunn til særregler. På samme vis som rederivirksomhet er «navet» i den maritime klyngen, på godt og vondt, er det avvirkningen i norsk skog som avgjør omfanget av trenæringene, der 30 000 er ansatt i dag. For Trøndelag er det beregnet at en årlig førstehåndsverdi på 450 mill. kr foredles til totalt 5 800 mill. kr. Senterpartiet tror på det næringslivet sier, at når nettoen av hogsten reduseres med 20–30 pst. gjennom økt skatt, reduseres den samlede sysselsettingen enda mer. Vi tror også på dem som sier at ved bedrede skattevilkår vil hogsten øke mye, og at dette er det mest effektive tiltak for å øke aktiviteten og ringvirkningene. Vi mener at Stortinget ikke bare kan ønske seg økt aktivitet. Senterpartiets forslag gir lavere skatter for skogbruket, gir flere arbeid og gir betydelig økt skatteinngang totalt sett. Det er merkelig at Høyre ikke lenger er for en slik dynamisk skattepolitikk, og det er underlig at ikke Arbeiderpartiet ser at det blir arbeid til flere på dette viset. Det er sløseri av verste sort ikke å innfri skogbrukets krav og ta sjansen på at ledigheten øker. Senterpartiets konkrete forslag til fordel for skogbruket er at skogbruksinntekt skal beskattes med 28 pst., i samme grad som i dag, og at det fortsatt skal gis fritak for skatt på salg til verneformål. Vi gir også subsidiær tilslutning til å gjeninnføre 5 års gjennomsnittsligning, i stedet for fondsavsetning, som er vårt primære forslag. Jeg vil sette fram Senterpartiets forslag i innstillingen og forslaget fra Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, som er utdelt i salen.