Det er positivt at Regjeringen bygger videre på det gode grunnlaget som ble lagt under regjeringen Bondevik II. Jeg tenker da spesielt på NAV-reformen, som er godt i gang, og som vil være et viktig redskap for å hjelpe den enkelte tilbake i arbeid og aktivitet. Vi må passe på at reformen blir en samhandlingsreform og ikke bare en samlokaliseringsreform. Kristelig Folkeparti ønsker spesialenheter som ikke krever nærhet til brukerne, men en må hele tiden ha fokus på helhetstenkning slik at det ikke oppstår nye barrierer for brukerne. Den forrige regjeringen la også grunnlaget for at vi skulle få til en pensjonsreform som stimulerer eldre til å fortsette i arbeid dersom de har helse til det. Det må lønne seg å arbeide, og det må gis rom for stor fleksibilitet, slik at en kan kombinere arbeid og trygd. For Kristelig Folkeparti er det viktig å hjelpe dem som har det vanskeligst for å komme inn i arbeidslivet. Det er skremmende å se hvor liten aksept det er for å ansette en med nedsatt funksjonsevne. Har en søker feil navn, kastes ofte søknaden i søppelkurven. Diskriminering og fordommer må bekjempes, slik at disse gruppene ikke blir med i fattigdomsstatistikken. Innkalling til intervju av minst en kvalifisert søker må være et minstekrav. Rusavhengige og psykisk syke trenger ofte langvarig kvalifisering og oppfølging for å komme inn i arbeidslivet. Mange har fått hjelp av de spesielle arbeidsmarkedstiltakene, og derfor prioriterer Kristelig Folkeparti denne gruppen i vårt alternative budsjett og øker posten med 170 mill. kr. Etter vår mening er det svært uheldig at Regjeringen først kuttet 172 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett og så i St.prp. nr. 14 kutter ytterligere 215 mill. kr i arbeidsmarkedstiltak for yrkeshemmede. Dette er et alvorlig og negativt signal til denne gruppen, som hadde tro på at Regjeringen skulle få dem ut av fattigdom og en vanskelig situasjon. Yrkeshemmede er blitt nedprioritert i år. Behovet er stort. Nesten 30 000 mennesker står i kø for å prøve ut sine evner og ferdigheter. Attføringsbedriftene har kapasitet og kompetanse som NAV-etaten kan spille på lag med. Det er bekymringsfullt at sykefraværet har økt det siste året, og at utgiftene til sykelønn antas å øke med nær 3,7 milliarder kr til neste år. Kristelig Folkeparti skjønner behovet for aktive grep, men det var feil å kreve at arbeidsgiverne skulle betale det meste av disse utgiftene. Etter at arbeidsgiver hadde dekket de første 14 kalenderdagene, skulle arbeidsgiverne betale 20 pst. de første seks månedene av sykefraværet og deretter 10 pst. ut sykepengeperioden. Forslagene var fremmet uten at partene i avtalen om et inkluderende arbeidsliv var involvert. Prosessen var meget uheldig. Heldigvis blir dette ikke vedtatt. Et partssammensatt utvalg ble nedsatt, og det er nå fremmet forslag som alle partene i IA-avtalen er enige om. Det foreslås nå mer aktive tiltak tidlig i sykemeldingsperioden, bedre og mer forpliktende oppfølging og tydeliggjøring av ansvar, i tillegg til bedre kontroll. Dette støtter Kristelig Folkeparti. For Kristelig Folkeparti er det viktig å presisere at gradert sykemelding alltid skal være førstevalget med mindre det er åpenbare medisinske grunner til 100 pst. sykemelding. Det er kommet fram sterke signaler om at regelverket tolkes svært ulikt. Vi fremmer derfor et forslag om at Regjeringen utferdiger en forskrift som presiserer hvordan sykemeldingsregelverket er å forstå. Kristelig Folkeparti er opptatt av at unge kvinner skal ha mulighet til å starte egen bedrift. Da er det viktig å legge forholdene til rette slik at dette blir mulig. Vi vil likestille trygderettigheter ved fødsel, svangerskap og barneomsorg med reglene som gjelder for andre arbeidstakere. Jeg skal komme tilbake til dette under debatten om Dokument nr. 8:113 litt senere i dag. Til slutt tar jeg opp de forslag som er fremmet i innstillingen.