Først vil jeg takke representanten Gunvor Eldegard fordi hun har meldt denne interpellasjonen til næringsministeren. Design er et relativt ungt fag i Norge, og dersom vi sammenligner oss med andre nordiske land, vil nok mange mene at vi er en nokså liten designnasjon. Ikke desto mindre har vi hatt en positiv utvikling innen norsk design de siste 20 årene, både når det gjelder utdanning og erkjennelse av designfagets betydning, og dermed en begynnende offentlig satsing på design. Vi ser nå at flere unge norske designere innen ulike områder blir lagt merke til i internasjonale sammenhenger. Men vi har et bra stykke igjen før vi kan si at designfagets potensial er utnyttet fullt ut. Derfor er jeg glad for næringsministerens melding om at det allerede i vår kommer en næringsrettet designpakke. Hva er så design? De fleste har vel en fornemmelse av at det dreier seg om formgivning, om å gi form til et eller annet produkt. Begrepet «design» dreier seg imidlertid om en spesiell type formgivning som inkluderer kompetanse, prosess og det ferdige produktet. Overordnet kan vi betrakte design ut fra fire hovedperspektiver: det funksjonelle, brukervennligedet estetiskedet identitetsbyggendedet kostnadseffektive Det finnes mange spesialiseringsområder innen design. Produktdesign kan være alt fra møbler og biler til lamper, kniver og kaffetraktere, mens kommunikasjonsdesignerens oppgave er å finne det visuelle uttrykket som best kommuniserer et produkts budskap og egenskaper. Ofte er grafisk design benyttet i en slik sammenheng. Og de nye teknologiske mulighetene har økt behovet for interaksjonsdesignere, dvs. designere som utvikler brukervennlige løsninger innen digitale og interaktive media. Designfaget kan på mange måter sies å være svaret på det moderne menneskets behov for gode, brukervennlige og enkle løsninger på de ulike produktene og tjenestene vi er avhengige av i en hektisk hverdag. Samtidig spiller det visuelle – det estetiske – en stadig viktigere rolle i vårt liv. Det skulle tilsi at stadig flere innen bedriftsliv, næringsliv og offentlig virksomhet ser betydningen av å ta i bruk den kompetansen designere har. Det er mye som tyder på at det er tilfellet. Den undersøkelsen som Norsk Designråd har foretatt, og som mange har vist til, viser at over 80 pst. av bedriftene benytter seg av design, og at mange mener at det finnes en sammenheng mellom investering i design og lønnsomhet. Et godt eksempel på det er belysningsprodusenten Glamox, som etter å ha satset bevisst på produktutvikling og design opplevde en betydelig resultatforbedring. Også aktører innen fiskerinæringen melder at man har hatt god nytte av design. Da fiskematbedriften Lofotprodukt byttet ut den gamle produktinnpakningen med ny, designet og tiltalende emballasje, steg salget faktisk med 100 pst. ganske umiddelbart. Fiskematen var den samme, den var bare anrettet på nytt, med omtanke og stil. En sterk satsing på design må også innebære at vi sørger for gode utdanningsmuligheter innen feltet. I Norsk Designråds undersøkelse sa ca. 25 pst. av de spurte bedriftene at de benyttet seg av designere uten høyere utdannelse, mens ca. 20 pst. ikke visste om designerne de samarbeidet med, hadde høy utdannelse. Det skulle tyde på at man må fokusere ekstra på å bedre utdanningsmulighetene, både for dem som jobber i designfaget, og for dem som ønsker å ta en utdannelse innenfor dette feltet. Designutdannelse på universitets- og høgskolenivå kan bl.a. tas ved NTNU i Trondheim og Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, samt ved en del andre høgskoler. Felles for disse er at de alle ligger i Sør-Norge. Ser vi på hvor designerne bor og arbeider, viser statistikken at kun 1 pst. av landets grafiske designere bor i den nordlige landsdel. Innenfor andre designområder vil sannsynligvis prosentandelen være enda mindre nordpå, sammenlignet med hva tilfellet er sør i landet. Med tanke på den rollen Nord-Norge vil spille når det gjelder næringsutvikling innenfor f.eks. eksportrettete næringer som fiskeri, havbruk og petroleumsprodukter, og ikke minst innenfor reiseliv, vil det være av største betydning at design blir et viktig fag ved universitet og høgskole også i nord. Høgskolen i Tromsø har faktisk nylig utarbeidet en prosjektbeskrivelse for en treårig bachelor-utdannelse innen grafisk design – en utdannelse som kan være et viktig bidrag til å skaffe nordnorsk næringsliv de utdannede designerne det vil være behov for. Det er mange som framholder, ikke uten en viss rett, at det var de olympiske lekene på Lillehammer i 1994 som første gang satte design på kartet for folk her i landet. Kanskje trenger vi slike store arrangementer fra tid til annen, slik at vi virkelig får det store visuelle løftet for våre offentlige rom, som vi nok vil trenge.