Nordisk Råd og Ministerrådets betydning for kontakt og samarbeid mellom landene i Norden avgjøres ikke av samarbeidet i seg selv, men av hva vi legger inn i samarbeidet, og hvor forpliktende samarbeidet skal være. Felles språk, verdier og like samfunnsmodeller legger et godt grunnlag for det nordiske samarbeidet dersom vi legger til rette for at samarbeidet gis et godt og realistisk innhold. Fremskrittspartiet har gjennom flere år satt i fokus effektivisering og revitalisering av samarbeidet og tatt til orde for å gi mer innhold til og forpliktelse i dette samarbeidet. Vi er derfor tilfredse med at en enstemmig utenrikskomite er positiv til prosessen med å effektivisere arbeidet i Nordisk Råd og Ministerrådet for å tilpasse det til nye utfordringer. Et resultat av denne prosessen er at samarbeidsministrene i 2005 la fram forslag til endringer i Ministerrådets struktur, nettopp for å fremme en tydeligere prioritering og effektivisering av samarbeidet. Norge har som formannskapsmedlem hatt ansvar for gjennomføring av reformene og i kraft av det hatt mulighet for å prege samarbeidet i den nye strukturen. En utfordring for det norske formannskapet i regjeringssamarbeidet er å finne fram til den riktige balansen mellom å fremme og effektivisere samarbeidet mellom de nordiske landene og samarbeidet med land utenfor Norden, først og fremst i våre nærområder. Denne delen av Nordisk Ministerråds virksomhet har økt i betydning. Omlegging av samarbeidsstrukturer har bl.a. gått på å redusere antallet ministerråd fra 18 til 11, noe som har gitt gjenværende råd større saksfelt. Dette vil bidra til å gi bedre samordning og fleksibilitet. Det samme gjelder arbeidet med å forenkle Nordisk Ministerråds budsjettarbeid. Vi er også tilfredse med at en enstemmig komite spesielt peker på nødvendigheten av å fremme åpenhet og gjennomsiktighet i budsjettprosessen og i selve budsjettet, for at man i større grad skal kunne se hvilke politiske prioriteringer som ligger til grunn for budsjettene. Satsingen på mindre administrasjon på kulturområdet for å sikre at en større del av tilgjengelige budsjettmidler går til kulturformål i stedet for til helt andre formål, er et godt eksempel til etterfølgelse. En enstemmig komite viser også til at det nordiske samarbeidet kan revitaliseres langs flere akser – ikke bare strukturelt, men også gjennom en tema- og innholdsmessig tilpasning til nye utfordringer som Norden står overfor. Det har i de senere år dukket opp nye utfordringer knyttet til samfunnssikkerhet, beredskap for sivil krisehåndtering og tiltak mot internasjonal kriminalitet og terror. Det er derfor viktig å finne fram til en mulig nordisk dimensjon i grensesnittet mellom kampen mot terror og hensynet til menneskerettigheter. Det norske formannskapet i regjeringssamarbeidet har prioritert samarbeidet i Europas nordområder, den nordiske velferdsmodellen og kunnskap, fornyelse og verdiskaping. Det er også viktig å videreføre tidligere formannskaps initiativ. Et sentralt område har vært å forbedre privatpersoners og næringslivets muligheter for grenseoverskridende virksomhet i Norden. Dette anses som en viktig oppgave, da det kan ligge betydelige effektiviseringsgevinster i å bygge ned grensehindringer i Norden. Dette gjelder spesielt for små og mellomstore bedrifter og gründere, og bør ses i sammenheng med innsatsen for å utvikle Norden som en næringsregion. Jeg vil til slutt, i likhet med saksordføreren, vise til at en enstemmig komite understreker betydningen av å følge opp det viktige arbeidet Nordisk Ministerråd har igangsatt i forhold til Hviterussland, med henblikk på å fremme menneskerettigheter og demokrati i landet.