Norge har svært gode forutsetninger for energiproduksjon. Energikildene våre vil i lang tid framover være meget viktige for verdiskaping og velstand. Det er derfor et hovedmål i energipolitikken å sikre en effektiv, konkurransedyktig og sikker energiforsyning, med tilstrekkelig tilgang på energi. Dette kan også bidra til at Norge får en sterk rolle i det nordiske og nordeuropeiske energimarkedet. Det er imidlertid slik at flere år med forbruksvekst kombinert med en begrenset utbygging av kraft har ført til at Norge i dag er netto importør av kraft i år med normal nedbør. Det er beregnet at importen i et normalnedbørsår i dag vil være 7–8 TWh. Norsk energiforsyning har dermed blitt mer sårbar overfor svikt i nedbøren. Sårbarheten i den norske energiforsyningen er i første rekke knyttet til situasjoner med svikt i tilsig. Virkningen av tørrår i kraftsystemet avhenger imidlertid av flere forhold. Blant annet vil det være avgjørende om tilsigssvikten rammer hele Norden eller bare Norge, størrelsen på denne svikten og når i løpet av året den oppstår. Regjeringen presenterte hovedtrekkene i sin energipolitiske handlingsplan i Soria Moria-erklæringen. Som det framgår av erklæringen, er det et overordnet mål å legge til rette for sikker og effektiv energiforsyning med akseptable priser til husholdninger og industri. Denne regjeringen har tatt den manglende produksjonskapasiteten på alvor og startet det viktige arbeidet med å legge til rette for å øke kraftproduksjonen i Norge. Den siste tiden har Statoil fått energikonsesjon for et gasskraftverk på Tjeldbergodden, og Industrikraft Midt-Norge har fått forlengelse av sin konsesjon for bygging av gasskraftverk på Skogn. Samtidig har Regjeringen satt i verk tre prosjekter som skal klargjøre utforming og omfanget av det statlige engasjementet knyttet til CO2-håndtering og etablering av eventuelle CO2-kjeder. Energikonsesjon og utslippstillatelse er en nødvendig, men ikke tilstrekkelig forutsetning for at det blir investert i ny gasskraftproduksjon. Beslutningene om investering i ny kapasitet i det norske kraftmarkedet skjer på bakgrunn av selskapenes vurderinger av lønnsomheten i prosjektene, og lønnsomheten i det enkelte prosjekt vil avhenge av en rekke forhold. For nye gasskraftverk vil bl.a. tilgang på gass, gasspriser og utviklingen i framtidige kraftpriser være av stor betydning. I de siste årene har det vært en betydelig økning i gassprisene. Regjeringen vil også legge til rette for økt kraftproduksjon ved en aktiv satsing på miljøvennlige energiformer. Energifondet og Enova har vært de viktigste verktøyene for å bidra til miljøvennlig energiomlegging. Et norsk-svensk elsertifikatmarked lot seg ikke gjennomføre fordi en uforholdsmessig stor del av regningen ville blitt lagt på norske forbrukere. Representanten Børge Brende etterlyser tidspunkt for når Regjeringen vil legge fram alternativene. Jeg vil ikke gi noen dato, men det jeg kan si, er at Regjeringen har besluttet at det samlede måltallet for satsing på fornybar energi skal økes fra det måltallet Enova så langt har hatt på 12 TWh i perioden 2001–2010, opp til 30 TWh i perioden 2001–2016. Det innebærer en massiv satsing på fornybar energi, som vil bidra til at vi vil sikre kraftbalansen, i lag med de andre tiltakene som det nå jobbes med, bl.a. CO2-håndtering i forbindelse med gasskraftverk. Når det gjelder finansiering og innretning på dette, skal jeg komme tilbake til det ved en senere anledning, men nettopp for å imøtekomme Børge Brende til en viss grad har jeg i alle fall nå signalisert ambisjonsnivået til Regjeringen. Det er Regjeringens beslutning på det området. Det er også viktig å arbeide for et velfungerende og sikkert overføringsnett. Som systemansvarlig nettselskap har Statnett ansvar for å sikre momentan balanse mellom forbruk og produksjon samt gjennomføre nødvendige investeringer i sentralnettet, herunder overføringsforbindelser til utlandet. NVEs inntektsrammeregulering og andre nettreguleringer, som f.eks. KILE-ordninger, legger til rette for at nettselskapene skal foreta de investeringer og det vedlikehold som er nødvendig for å ha et skikkelig og veldrevet nett på region- og distribusjonsnivå. Norge er gjennom overføringsforbindelsene en del av det nordiske og nordeuropeiske kraftmarkedet. Utviklingen av utvekslingskapasiteten innenfor Norden og med resten av Europa er også viktig for forsyningssikkerheten i det nordiske kraftmarkedet. Videre er det viktig at den eksisterende overføringskapasiteten utnyttes mest mulig effektivt. Alle de nordiske landene vurderer store investeringer i overføringsnettet, og det er igangsatt et nordisk arbeid for å harmonisere regler og metoder for bedre utnyttelse av overføringsnettet. Regjeringen legger sterk vekt på å bidra til en mer diversifisert og dermed sikrere energiforsyning som legger til rette for akseptable priser til kraftkrevende industri og samfunnet for øvrig. Samtidig vil jeg understreke at Regjeringen vil arbeide videre med å vurdere hensiktsmessige tiltak i forhold til produksjon, i forhold til forbruk og i forhold til overføring, som kan styrke forsyningssikkerheten for strøm i Norge.