Det er for tida ein sterk auke i søknadene om å opprette private vidaregåande skular. Utan tvil kan dette gjere det vanskelegare for fylkeskommunane å gi eit kvalitativt godt tilbod i dei offentlege skulane. Dette er bakgrunnen for at tre stortingsrepresentantar for Senterpartiet har fremma forslag om ei styrkt finansiering av vidaregåande opplæring. Eigentleg har saka to ulike dimensjonar. Den eine er av finansiell karakter og handlar om å få i stand ei betre finansiering, slik at den fylkeskommunalt åtte og drivne delen av vidaregåande opplæring ikkje blir skadelidande. Den andre sida av saka er av utdanningspolitisk karakter og gjeld kva som skal vere lovgrunnlaget for godkjenning av søknader om å få starte private vidaregåande skular. Komiteen har delt seg under behandlinga av saka. Det er, som vanleg, Arbeidarpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet som står bak innstillinga. Fleirtalet konstaterer at den finansieringa som eksisterer, er uakseptabel. Ho fører nemleg til større uttrekk enn det ein fylkeskommune sparer dersom private skular overtek ein del av elevane frå den offentlege skulen. Dessutan blir det poengtert at fylkeskommunane har ansvar for å oppfylle retten til vidaregåande opplæring og må av den grunn ha stor nok kapasitet for å kunne møte elevane sine ulike val. I kommuneproposisjonen for 2006 blir det gjort greie for at trekksatsen for justering av inntektsramma blir redusert til 80 pst. av gjennomsnittskostnaden pr. elev. Det er ei forbetring i forhold til noverande praksis. Regjeringa skal dessutan vurdere om det bør bli innført fleire trekksatsar. Dessutan blir det i proposisjonen peikt på at ei arbeidsgruppe skal vurdere moglege endringar i korreksjonsordninga. Fleirtalet ønskjer at Regjeringa har høgt tempo under behandlinga av denne saka, fordi den er prinsipielt viktig, og fordi den har mykje å seie for den fylkeskommunale økonomien. På dette grunnlaget blir det fremma eit forslag om at det i statsbudsjettet for 2006 skal presenterast ein ny modell for uttrekk og korreksjonsordning for private skular. Regjeringspartia er ueinige i dette, og står av den grunn ikkje bak det forslaget som komitefleirtalet fremmar. Framstegspartiet har ei heilt anna tilnærming i saka og foreslår at det blir innført ei stykkprisfinansiering i grunnskule og vidaregåande opplæring. Det andre hovudspørsmålet som blir teke opp i saka, gjeld godkjenning av søknader om private vidaregåande skular. I vurderinga av dette spørsmålet finst det klare politiske skiljelinjer. Arbeidarpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet viser til at ifølgje lova skal private skular ikkje godkjennast dersom det fører til «vesentlege negative konsekvensar for vertsfylket». Fleirtalet i komiteen meiner at denne formuleringa er for svak. Det bør leggjast avgjerande vekt på synspunkta til fylkeskommunane. Dersom konsekvensen av privat skuledrift blir negativ for skulestrukturen eller opplæringstilbodet i den aktuelle fylkeskommunen, bør godkjenning ikkje bli gitt. Etter gjeldande lov har fylkeskommunen som skuleeigar ansvaret for den vidaregåande opplæringa i sitt geografiske område. Det blir umogleg for fylkeskommunen å forvalte ansvaret for opplæringa dersom ein ikkje har reell påverknad på godkjenninga av nye og konkurrerande tilbod. Fleirtalet foreslår på dette grunnlaget at Regjeringa fremmar forslag om lovendring. Godkjenning av private vidaregåande skular skal vere avhengig av at den aktuelle fylkeskommunen gir si tilslutning til etableringa. Kravet bør skjerpast i forhold til gjeldande lov, meiner fleirtalet i komiteen. Regjeringspartia og Framstegspartiet avviser det nemnde forslaget. Eg skulle gjerne sett at innstillinga frå kommunalkomiteen hadde fått tilslutning i Stortinget i kveld, men eg innser at resultatet kan bli annleis.