Dagens debatt om lovendringer som følge av skatte- og avgiftsopplegget for 2007 er en oppfølging av tirsdagens finansdebatt. I skattepolitikken er det viktig for Senterpartiet å holde fanen «skatt etter evne» høyt. Det gjelder personbeskatning, mens næringslivsbeskatning må være langsiktig, men tilpasset de ulike næringers konkurransesituasjon når det gjelder f.eks. marked og arbeidskraft. Skatteregler for personlig skatteytere er en sentral og viktig del av utjamningspolitikken, og holdes denne fanen høyt, er det i det norske samfunnet også brei forståelse for å beholde dagens skattenivå. Når det gjelder avgiftspolitikken, er den største utfordringa i årets budsjett dilemmaet om innføring av avgift på utslipp av NOx, samtidig som vi må gi stimulans til et mer allsidig vareproduserende næringsliv. Dette er krevende, men finansinnstillinga viser at regjeringspartiene tar dette på alvor, noe som næringslivet har registrert som positivt. Avviklinga av skattefavoriseringa av individuelle pensjonsavtaler, såkalt IPA, samt kollektive og individuelle livrenter, ble realitetsbehandlet i revidert nasjonalbudsjett i år. Beregninger viser at det meste av sparing ved IPA foretas av personer med relativt høye inntekter. Den tidelen av befolkninga som har høyest inntekt, får nærmere 40 pst. av skatteulempen i 2007 ved avviklingen av skattefavorisert IPA. Bakgrunnen for dette er både høyere sparebeløp og høyere andel av personer med høy inntekt som har benyttet seg av ordninga. Personer med lave inntekter som har brukt IPA, vil i liten grad rammes av innstrammingen, fordi utbetalingene beskattes som personinntekt, mens fradrag ved innskudd er 28 pst. Ulempen ved en høyere skattesats ved utbetalingstidspunktet enn ved fradragstidspunktet må kompenseres av fordelen ved å unnslippe formuesskatt og skatt på avkastning på det innskutte beløpet. Med høy marginalskatt på pensjonsinntekt skal det mye til for å spare skatt ved hjelp av IPA-ordninga. Avviklinga av formuesskattefritaket for individuelle livrenter innebærer skjerpet formuesskatt for 2007. Avviklinga av skattefavorisering av kollektive livrenter har gode fordelingsvirkninger. Ordninga er i hovedsak utformet for høyinntektsgruppene for å omgå begrensningene i innskuddspensjonsloven og foretakspensjonsloven. Regjeringa har lagt fram forslag til en ny pensjonsreform. Siden denne reformen har et svært langt tidsperspektiv, er det en fordel med bredest mulig politisk oppslutning. Under forutsetning av et helhetlig pensjonsforlik forplikter regjeringspartiene seg til å etablere privat, individuell pensjonssparing med skattemessig fradrag. Omfang på og tidspunkt for iverksetting av ny ordning er en del av pensjonsforhandlingene. Det er noen viktige endringer knyttet til skogbruk og jordbruk i innstillinga. Skogfondsordninga, den tidligere skogavgiftsordninga, blir kraftig forbedret, både ved at det blir skattemessig gunstigere å bruke ordninga, og ved at formålet som pengene kan brukes til, er utvidet. Det viktigste er at formålet utvides til også å gjelde nybygging av veg. På det punktet er det interessant at Venstre som eneste parti går imot bruk av skogfondsmidler til nybygging av skogsveger fordi det er en «miljøfiendtlig politikk». Stikk den. Nybygg av skogsveger er generelt miljøfiendtlig! Videre er jordbruksfradraget i henhold til jordbruksavtalen forbedret. Der kommer det også fram en interessant merknad ved at Fremskrittspartiet som det eneste partiet nå går imot endringa av jordbruksfradraget. Partiet som er tuftet på sterk nedsettelse av skatter og avgifter, kommer nå med en presisering: Dette skal ikke gjelde for næringsinntekt fra jord- og skogbruk. Tvert imot, Fremskrittspartiet velger å gå aleine imot en skattereduksjon for gårdbrukerne. Dette er avklarende i forhold til tidligere uttalelser om jordbrukspolitikken, hvor det er sagt at det er systemet en skal endre, mens gårdbrukernes inntektsmuligheter, det de skal leve av, skal forbedres. Til slutt: Både beskatninga av festetomter, gevinst ved opphør av dem og beskatninga i forbindelse med barskogvern blir forbedret. Det er ordninger som er tatt godt vare på i næringa, og det er en nødvendig og viktig endring som skjer ved denne behandlinga.