La meg aller først takke forsvarsministeren for gårsdagens gode og svært grundige redegjørelse. Norsk forsvarspolitikk er basert på erkjennelsen av at det ofte er en dårlig løsning å vente med å møte sikkerhetspolitiske utfordringer til de har materialisert seg på vårt eget territorium. Vi bør bidra til at kriser, katastrofer eller væpnede konflikter håndteres og finner sin løsning på et tidligst mulig tidspunkt, før de blir for store og uhåndterlige. Det kan også bidra til å forhindre at konflikter langt borte sprer seg til våre nærområder. Kristelig Folkeparti støtter norsk deltakelse i internasjonale operasjoner, for å medvirke til økt respekt for menneskerettighetene og håndhevelse av formålet med og prinsippene i FN-pakten. I tillegg yter vi effektiv humanitær hjelp til mennesker i nød gjennom våre bidrag til å forhindre eller stanse væpnede konflikter. Deltakelse i internasjonale militære operasjoner er således et nødvendig og effektivt utenrikspolitisk virkemiddel i de situasjoner der politiske og diplomatiske virkemidler kommer til kort. Sikkerhetspolitiske interesser og mål krever et bredt spekter av virkemidler. I internasjonale operasjoner er militære bidrag bare én av mange faktorer som vil kunne medvirke til at ønsket målsetting om fred og stabilitet i et konfliktområde oppnås. Uavhengig av bakgrunnen for bruk av militærmakt er et grunnleggende prinsipp for norsk deltakelse i internasjonale operasjoner en klar folkerettslig forankring og bred internasjonal oppslutning. Folkeretten har en sentral plass i utenriks- og sikkerhetspolitikken. For et lite land som Norge er en internasjonal orden basert på allment aksepterte folkerettslige normer avgjørende. For Stortinget har det vært viktig å ha noen rammer for hvilke internasjonale operasjoner norske soldater kan være med på. Flertallet mener at internasjonale sikkerhetsutfordringer må finne sin løsning basert på prinsippene i FN-pakten. Norges deltakelse må baseres både på legalitet i folkeretten og legitimitet hos folket. Norge skal fortsatt ikke delta i preventiv krigføring og forkjøpsangrep som ikke har en klar forankring i folkeretten. Dette er grunnleggende og ufravikelige prinsipper for Kristelig Folkeparti. Når det gjelder Norges militære innsats i Afghanistan, er den basert på vår gjensidige forpliktelse i NATO og utøvelse av kollektivt selvforsvar som følge av terrorangrepene mot USA. Dette ble bekreftet i FNs sikkerhetsresolusjon 1368. Videre har ISAF-operasjonen sitt folkerettslige grunnlag i FN-pakten og i samtykke fra interimsadministrasjonen i Afghanistan. Etter Kristelig Folkepartis mening er det helt avgjørende at alliansen lykkes i sitt oppdrag i Afghanistan. Oppgaven er omfattende, og den er av enorm betydning for den afghanske befolkningen. Dette er dessuten den første NATO-operasjonen utenfor Europa. NATO er og vil være selve hjørnesteinen for norsk sikkerhet. Derfor må Norge delta aktivt i NATOs operasjoner for å bidra til å sikre at selve alliansen forblir relevant og sterk. NATOs engasjement i Afghanistan er langsiktig, i tråd med toppmøtevedtaket fra Istanbul. En av ISAFs hovedoppgaver er å bidra til utvidelse av sentralmyndighetenes autoritet i provinsene. Som forsvarsministeren pekte på i sin redegjørelse, er en av de viktigste utfordringene for president Karzai og hans regjering i dag å styrke sentralmyndighetenes autoritet og kontroll i provinsene. En forutsetning for at man skal lykkes med å oppnå varig stabilitet i Afghanistan, er fortsatt aktiv støtte og deltakelse fra det internasjonale samfunnet. Det er derfor viktig at allierte land følger opp NATOs vedtak gjennom å bidra til ISAFs nærvær i provinsene. Afghanistan har vært Norges militære hovedsatsingsområde ute gjennom de siste par årene, og denne prioriteringen ligger fast. Gjennom våre bidrag til ISAF støtter vi aktivt opp om NATOs engasjement i landet, som det er bred politisk oppslutning om både i NATO og her hjemme. Forsvarsministeren informerte i gårdagens redegjørelse om at Regjeringen vil foreta en justering av vårt framtidige styrkenærvær i Afghanistan, bl.a. gjennom å konsentrere våre styrker i nord. Samtidig vil vi måtte trekke ut hoveddelen av våre styrker fra Kabul, i tillegg til at det nå er besluttet at vi overtar ledelsen i Maymaneh fra 1. september i år. Dette vil medføre at vi øker vår tilstedeværelse her med vel 20 personer. Det utvidede bidraget er også planlagt å omfatte en bistandsrådgiver samt en politirådgiver. Kristelig Folkeparti setter sin lit til at forsvarsministeren styrer den videre utviklingen med stø hånd. Det er med tilfredshet vi merker oss hennes forsikringer om at den videre planleggingen vil reflektere at Afghanistan fortsatt skal være vårt militære hovedsatsingsområde ute, og at de samlede norske bidrag vil opprettholdes på om lag samme nivå. Da Stortinget i desember 2004 debatterte om Norge skulle forhandle fram en avtale for å kunne delta i EUs militære sikkerhetsstyrke, var Kristelig Folkeparti med i flertallet som støttet en slik linje. Vi mener det er et stort behov for disse styrkene, og at Norge bør være med i utviklingen for å løse militære og sivile kriser. For Kristelig Folkeparti er det fire forutsetninger som det har vært viktig å sikre, og de er nå på plass: Avtalen sikrer at en beslutning om deltakelse i konkrete operasjoner fattes nasjonalt.Det norske styrkebidraget skal stå under nasjonal kontroll.Norsk deltakelse i konkrete operasjoner forutsetter et klart folkerettslig mandat.EU-styrken må bygges opp slik at den ikke svekker NATO-samarbeidet, men i stedet fungerer som et supplement som også kan styrke FNs krisehåndteringsevne. Et viktig poeng for Kristelig Folkeparti er det faktum at FNs generalsekretær ønsker EU-styrken velkommen. FN trenger styrker som på kort varsel kan stille opp i viktige operasjoner, ikke minst i Afrika. EU har som mål å legge til rette for bedre samarbeid med FN. Sammen med FN kan EUs innsatsstyrke være med på å sikre fred. EU legger stor vekt på å videreutvikle og styrke folkeretten og FNs rolle i global krisehåndtering. Det er en forutsetning for vår deltakelse at eventuelle operasjoner ikke er i strid med FNs ønsker og prioriteringer. Kristelig Folkeparti er derfor glad for å høre at EU har samarbeidet tett med FN under utviklingen av konseptet, med det mål for øyet at styrkene i størst mulig grad skal dekke de behov FN har for hurtigreaksjonskapasiteter. Hensikten med etableringen av disse styrkene er både å styrke EUs militære krisehåndteringsevne og å støtte FN. Kristelig Folkeparti er ikke bare opptatt av samarbeidet med FN, vi er også opptatt av det allierte samarbeidet i NATO. Det er av stor viktighet at NATO og EU kommer fram til gode samarbeidsordninger med hensyn til forholdet mellom NATOs reaksjonsstyrke, NRF, og EUs innsatsstyrker. Det er viktig for oss og andre NATO-allierte at EUs konsept for innsatsstyrker er utfyllende og ikke konkurrerende i forhold til NATO, og særlig i forhold til NATOs innsatsstyrke, NRF. Jeg vil også ta opp et område som det har vært rettet oppmerksomhet mot, nemlig amerikanernes behandling av fanger, bl.a. i Afghanistan. Det er ikke alltid lett å bedømme og vurdere påstander rundt hendelser og forhold i et annet land så langt borte. Men det må fokuseres på at respekten for menneskelivets verdighet må gjelde også i krig. Krigen har regler. Det er noen ting vi aldri kan gjøre mot andre mennesker, uansett krig eller fred. Etikk og verdier må styre bruken av væpnet makt. Vi må insistere på respekt for menneskeverdet og menneskets rettigheter, også i krigssituasjoner. Her har det norske forsvaret lagt gode prinsipper til grunn når det slår fast at «respekten for menneskeverdet gjelder selv når maktmidler tas i bruk. Under krigshandlinger vil vår respekt for enkeltmennesket bli satt på den sterkeste prøve. De tyngste etiske dilemmaer for Forsvaret og den enkelte soldat ligger nettopp her, vi skal beskytte samfunnsverdier og menneskeverdet samtidig som eget og andres liv kan gå tapt». Det norske forsvarets offisielle verdigrunnlag er ingen garanti i seg selv. Soldatene må gjøre disse verdiene til sine egne. Bare på den måten kan verdiene styre soldatenes oppførsel i felten. I samarbeid med høgskole, universitet og andre institusjoner utdannes førstegangstjenende og Forsvarets personell i spørsmål rundt etikk, moral og folkerett. I tillegg til opplæring er øvelser og klare retningslinjer viktige bidrag til å sikre at vårt personell står best mulig rustet til å møte etiske utfordringer i tjenesten. Dette er en viktig og positiv utvikling i det norske forsvaret. Norske soldater må vite hvilke regler som gjelder i krig, og de må innprentes verdier og holdninger som gjør at krigens barbari ikke griper dem. Etikk og verdier må styre bruken av væpnet makt.