Det er et mål at skolen skal gi elevene likeverdig opplæring og godt læringsutbytte. Vi har de senere år fått bedre dokumentasjon om tilstanden i norsk skole, gjennom både forskning, statistikk og norske og internasjonale undersøkelser. Som representanten Lena Jensen påpeker, har ikke norsk skole i tilstrekkelig grad lyktes med å realisere idealet om tilpasset opplæring og muligheten for sosial mobilitet. Dette kan også være en av forklaringene på at elevene har middels motivasjon for læring, slik en analyse av data fra Elevinspektørene skoleåret 2002/2003 viser. Norske elever stiller svakt når det gjelder læringsstrategier. Det er grunn til å tro at det er nær sammenheng mellom tilpasset opplæring på den ene siden og mangel på læringsmotivasjon, læringsstrategier og læringsutbytte på den andre. Representanten Lena Jensen tar imidlertid feil når hun refererer til utviklingen i ressursbruken i norsk skole. Ressursbruken i kommunale skoler ligger på et høyt og stabilt nivå. Statistisk sentralbyrå offentliggjorde 22. desember de siste tallene fra Grunnskolens informasjonssystem, GSI. Statistikken viser at lærertettheten har økt fra forrige skoleår til i år, fra 12,3 elever pr. lærer til 12,1. Den gjennomsnittlige gruppestørrelsen i grunnskolen har også holdt seg stabil, 13,6 elever pr. gruppe i fjor og 13,7 i år. Voksentettheten i skolen, der også andre yrkesgrupper enn lærere teller med, er også forbedret, fra 11,2 elever pr. voksen i forrige skoleår til 10,9 i år. Selv om gjennomsnittlig gruppestørrelse ikke har økt, avdekker statistikken likevel at enkelte skoler har økt gruppestørrelsen merkbart. I likhet med i forrige skoleår vil derfor fylkesmannen bli bedt om å undersøke nærmere om disse skolene bruker for lite ressurser til å ivareta opplæringslovens bestemmelser om forsvarlig gruppestørrelse. Tallene viser også at andelen elever med spesialundervisning er redusert det siste året, spesielt blant elever som mottar mindre enn to timer spesialundervisning i uken. Dette kan tyde på at skolene tilpasser opplæringen for den enkelte i ordinære elevgrupper, og det er i så fall en ønsket utvikling. Statistikken fra SSB bekrefter de siste tallene fra kommunenes egen økonomirapportering, KOSTRA, som viser at ressursbruken pr. elev i grunnskolen har økt, fra ca. 59 000 kr i 2002 til 63 500 kr i 2003. Det finnes lokale forskjeller, men hovedbildet er at kommunene prioriterer skolen høyt økonomisk - og altså stadig høyere. Jeg har tidligere sagt at den norske skolen har et godt utgangspunkt for å lykkes. Dette redegjorde Regjeringen for i St.meld. nr. 30 for 2003-2004, Kultur for læring. Den kunnskapen vi nå har om skolen, skal vi bruke - for å gjøre den bedre. Stortinget gav i sin Innst. S. nr. 268 for 2003-2004 i all hovedsak støtte til meldingens forslag for økt læringsutbytte og bedre kvalitet, herunder en omfattende satsing på tilpasset opplæring og på kompetanseutvikling for lærere, instruktører og skoleledere som starter i disse dager.