Introduksjon av fremmede arter regnes i dag som en av de alvorligste truslene mot det biologiske mangfoldet i marine økologiske systemer. Den største faren utgjør skip fra andre deler av verden med lignende klimatiske og økologiske forhold som i våre nære kystfarvann. Dette vil til enhver tid utgjøre en risiko for spredning og introduksjon av fremmede arter fra ballastvann og fra begroing av skip. Med IMOs vedtak av 2004 om en ny konvensjon om håndtering og rensing av ballastvann er det første skrittet tatt på veien mot å hindre en slik spredning. Kravet til rensing av ballastvann blir innført over en tidsperiode fra 2009 til 2016. Det betyr at man har tatt det første grep for å hindre spredning av uønskede arter. Det er betydelig vanskeligere å gjøre noe med faren for innførsel av fremmede organismer via skipsskrog. Der har vi ingen konvensjoner og ingen regler foreløpig. 27. oktober i år vedtok Regjeringa å be om Stortingets samtykke til å tiltre den internasjonale konvensjonen om kontroll og behandling av ballastvann og sedimenter fra skip. Så langt er det Norge og Spania av de europeiske landene som har tiltrådt konvensjonen. Det er verdt å legge merke til at konvensjonen først vil tre i kraft når minst 30 stater med til sammen 35 pst. av verdens handelsflåte har tiltrådt den. I forbindelse med behandlinga av St.meld. nr. 8 for 2005-2006, Helhetlig forvaltning av det marine miljø i Barentshavet og havområdene utenfor Lofoten, varslet statsråden at hun ville fremme et forslag om at Norge skulle tiltre konvensjonen, og det er det vi gjør i dag. Dette er et dokument Norge i ulike internasjonale miljøer har jobbet med å få på plass. Å hindre spredning av fremmede organismer er svært viktig for ikke å skape ubalanse i vårt sårbare havmiljø i våre nære kystområder.