Produksjon og eksport av forsvarsmateriell utgjør en ikke ubetydelig verdiskaping i Norge. Denne type industri har gjennom mange år bidratt til teknologiutvikling som også kan brukes sivilt. Eksporten av forsvarsmateriell var i 2005 på hele 2,9 milliarder kr, en betydelig økning i forhold til 2004, men om lag på samme nivå som i 2003. Det viser seg at det er variasjoner i verdien av eksporten fra år til år. Dette skyldes i hovedsak variasjoner i enkeltleveranser. Norge praktiserer en streng håndheving av eksportkontrollregelverket. Før utførselstillatelse innvilges, stilles det krav til tilfredsstillende dokumentasjon. Dette vil ofte være en sluttbrukererklæring, der mottaker erklærer at vedkommende er endelig bruker av materiellet, opplyser om installasjon og bruk samt forsikrer om at videresalg av materiellet ikke vil finne sted uten samtykke fra norske myndigheter. Eksport av våpen og annet forsvarsmateriell mellom NATO-land foregår imidlertid uten krav om reeksportklausul eller sluttbrukererklæring. Dette er en praksis som er utviklet gjennom mange år, og som er basert på tillit mellom partene i forsvarsalliansen. Multilateral eksportkontroll er et stadig viktigere virkemiddel i arbeidet for å hindre spredning av masseødeleggelsesvåpen og oppbygging av konvensjonell militær kapasitet som kan true sikkerheten og stabiliteten i mange områder. De senere årene har det blitt stadig viktigere å styrke samarbeidet for å hindre at terrorister får tilgang til utgangsstoffer for kjemiske og biologiske våpen eller produksjons- og spredningsutstyr. Det er avgjørende å hindre at våpen og teknologi havner i hendene på grupper eller personer som har sivile liv som mål for å fremme sin sak. Det er derfor viktig at det føres en restriktiv politikk når det gjelder salg av våpen og teknologi, og at vi er tilsluttet internasjonale kontrollorganer som samarbeider i dette viktige arbeidet. Det finnes i dag en rekke uregistrerte og ulovlige våpen, som utgjør et stort problem i mange konfliktområder. Utvikling av tiltak mot ulovlig våpenhandel, som f.eks. styrking av grensekontrollen i konfliktfylte områder, er et tiltak som kan påvirke dette. Det er også viktig at norske våpenlagre sikres tilstrekkelig slik at ikke våpen fra disse faller i hendene på kriminelle eller terrorister. Under behandlingen av stortingsmeldingen har komiteen mottatt flere innspill. Norges Fredslag, PRESS – som er Redd Barnas ungdomsorganisasjon – og Kirkens Nødhjelp har alle bidratt i så måte. Det som går igjen i disse innspillene, er et ønske om å innføre en obligatorisk sluttbrukererklæring for alle mottakere av norske våpen eller annet forsvarsmateriell – nettopp for å styrke kontrollen med hvor norsk forsvarsmateriell faktisk ender opp. De to førstnevnte organisasjoner ønsker at vi i Norge skal innføre sterkere parlamentarisk kontroll med våpen, og viser til den svenske modellen for dette, som de mener fungerer bra. En enstemmig utenrikskomite mener at spørsmålet om en eventuell parlamentarisk kontroll av eksport av forsvarsmateriell må behandles i et samspill mellom storting og regjering, og ber derfor Regjeringen vurdere ulike sider ved økt eksportkontroll og drøfte dette med Stortingets organer på egnet måte. Det uttrykkes også tilfredshet med og støtte til norsk deltakelse i det omfattende internasjonale arbeidet som er etablert på eksportkontroll- og ikkespredningsområdet. Dette samarbeidet er svært viktig for å hindre spredning av masseødeleggelsesvåpen og for å hindre ulovlig våpenhandel. Jeg vil til slutt takke komiteens medlemmer for et svært godt samarbeid i denne sak, noe som har ført til at vi i dag behandler en innstilling som er enstemmig på alle punkt, noe jeg er svært tilfreds med.