Det moderne kunnskapssamfunnet stiller nye krav til vår evne til å tilegne oss kunnskap og ferdigheter. Mestring av arbeidsliv og samfunnsliv forutsetter en kontinuerlig oppdatering. Begrepet livslang læring blir stadig viktigere og mer sentralt i utformingen av utdanningspolitikken. I et slikt perspektiv blir også tilrettelegging for kompetanseheving av voksne en viktig oppgave og utfordring. I tillegg er det slik at de med lavest utdanning går lengst ledig og har dårligst utsikt til jobb. Derfor vil det å sikre nødvendig kunnskap til voksne også være et viktig prosjekt sett i et sosialt perspektiv. Stortinget vedtok i 2000 å lovfeste retten til grunnskoleopplæring for alle voksne, som tidligere nevnt i debatten. Likeledes har kommunene i dag også ansvar for at voksne får dokumentert den opplæringen de har gjennomført. Så har det vist seg at ordningen fungerer dårlig i praksis. Den undersøkelsen som det er referert til i Dokument nr. 8-forslaget, viser bekymringsfulle tall. Over 400 000 personer av den voksne befolkningen i Norge er så dårlige til å lese og å forstå tall at de scorer under det nivået som internasjonale leseforskere ser som nødvendig for å kunne fungere i et moderne arbeidsliv. Det er alvorlig. Arbeidsledige og støttemottakere er overrepresentert i gruppen lesesvake. Kunnskapssektoren står i dag overfor flere viktige utfordringer som vil kreve betydelig offentlig innsats i tiden framover. Framfor alt settes det tidligere vedtatte Kunnskapsløftet i skolen i gang fra høsten 2006, samtidig som det skal satses på et historisk kompetanseløft for lærerne. Videre har vi ennå ikke lyktes med å få til en tilpasset opplæring for den enkelte elev, til tross for at dette har stått høyt oppe på agendaen i mange år. Derfor er det nå behov for å prioritere ressursene om disse viktige utfordringene også i skolen. Når det gjelder kompetanseheving av voksne, er det først og fremst behov for å få til målrettede tiltak for å fornye og ikke minst gjøre voksnes rett til grunnskoleopplæring reell. Kristelig Folkeparti mener forslaget om et kompetansekort kan være et nyttig redskap i den sammenheng. Et slikt kort vil på en god måte kunne anvise hvilke opplæringstiltak som må til for å bringe vedkommende opp på ønsket kompetansenivå. Det offentlige må bidra med virkemidler som kan sette voksne mennesker bedre i stand til å lykkes i arbeidslivet. Det er også viktig at Kunnskapsdepartementet bidrar i denne sammenheng. Skal fylkene og kommunene klare å gi tilbud til de voksne, kreves det en aktiv tilrettelegging. De må også kunne bruke studieforbund, fjernundervisningsinstitusjoner og andre tilbydere av grunnskole og videregående opplæring. Kristelig Folkeparti mener det i større grad bør satses på et samarbeid opp mot disse. Med sine varierte tilbud til ulike aldersgrupper driver flere organisasjoner en svært verdifull studievirksomhet. Studieforbundene representerer et viktig tillegg til det offentlige utdanningssystemet, og Kristelig Folkeparti mener disse organisasjonene fortsatt må sikres plass i utdanningen. Det er behov for en helhetlig gjennomgang av lov- og regelverket for denne opplæringen. En slik gjennomgang, som vi har bedt om tidligere i Stortinget, er nødvendig for å få en oversikt over hvordan en bedre kan utnytte denne ressursen sammen med det offentlige utdanningssystemet.