Høyre deler interpellantens oppfatning av at arbeidet med kjernefysisk nedrustning, rustningskontroll og å hindre spredning av masseødeleggelsesvåpen er viktigere enn noensinne. Et helt sentralt element i denne bestrebelsen er selvsagt Ikkespredningsavtalen, NPT. Den ene store utfordringen for NPT er at fire stater som trolig har atomvåpen eller mulighet til å lage slike våpen, nemlig Israel, India, Pakistan og Nord-Korea, står utenfor Ikkespredningsavtalen. Ifølge forskerne Sverre Lodgård og Helene Revhaug ved NUPI ligger det primære videre spredningspresset i kategorien regimer som føler seg truet på livet, og de nevner Nord-Korea og Iran. Som de påpeker i en artikkel i tidsskriftet Internasjonal politikk: Hvis Nord-Korea eller Iran etablerer seg som atomvåpenmakter, vil det få betydelige ringvirkninger både i Øst-Asia og Midtøsten. For å hindre ytterligere spredning er det derfor svært viktig å øke oppslutningen om NPT. I den sammenheng er dialog med de landene som ikke har sluttet seg til NPT, viktig, og det er viktig at også Norge bidrar her. En annen utfordring når det gjelder det multilaterale nedrustningsarbeidet, er endringene i atommaktenes tilnærming til ikkespredningsarbeidet. For eksempel aksepterer ikke amerikanerne lenger de 13 stegene for kjernefysisk nedrustning, som det var enighet om på tilsynskonferansen i 2000. Bakgrunnen for den amerikanske snuoperasjonen er selvsagt terrorhendelsene den 11. september 2001. Uten en oppslutning om de multilaterale avtalene om nedrustning mener Høyre at det blir vanskeligere å komme videre i ikkespredningsarbeidet. Jeg mener også det er stor grunn til å sette et spørsmålstegn ved en regimeendringstilnærming i denne sammenheng. Høyre mener Norge må bidra til at gjennomføringen av NPT-avtalens forpliktelser går fremover, slik utenriksministeren har redegjort for. Og som utenriksministeren sa: Svekkelse av NPT-avtalen er en alvorlig utfordring med hensyn til internasjonal fred og sikkerhet. Derfor er det bra at Norge har utarbeidet et posisjonspapir, som bl.a. fremmer krav om nye nedskjæringer i de kjernefysiske arsenalene, og at også taktiske kjernefysiske våpen skal inngå. Det er også grunn til å håpe at Norges støtte til resolusjonene om kjernefysisk nedrustning under fjorårets generalforsamling i FN kan skape grunnlag for bedre resultater under tilsynskonferansen. Høyre mener vi må forsøke å sikre fremgang i forhold til NPT, samtidig som vi også har en høy profil i forhold til de mindre formaliserte ikkespredningsinitiativene, som f.eks. PSI. Norges bevilgninger, ikke minst til atomsikkerhetsarbeidet i Nordvest-Russland, er et viktig bidrag til det internasjonale ikkespredningsarbeidet.