Innstillingen fra kommunalkomiteen til kommuneproposisjonen er interessant lesning. Vi finner nemlig to ulike virkelighetsbeskrivelser. Så vidt jeg kan skjønne, kan bare en av dem være riktig. Flertallet viser til lav inntektsvekst og lavt netto driftsresultat i kommunene i 2002 og 2003. Opposisjonen mener at Bondevik II-regjeringens politikk førte til vekst og optimisme. Vi som oppholdt oss ute i Kommune-Norge på den tida, kjenner en litt annen virkelighet. Riktignok tok inntekter og netto drift seg opp i 2004 og 2005, men mye av veksten måtte brukes til å rette opp finansiell ubalanse. Det er dessuten to måter å bedre netto driftsresultat på – gjennom økte inntekter, ja, men også ved kutt i tjenesteproduksjon og redusert kvalitet på tjenestene. Det var i stor grad det siste som skjedde. Med nytt flertall er denne situasjonen snudd. Det kan heller ikke opposisjonen komme bort fra. Allerede etter tre uker kunne det nye flertallet presentere et budsjett for 2006 med mer penger til kommunene, innfrielse av viktige barnehageløfter og økte tiltak mot fattigdom, for å nevne noe. Kommunene var budsjettets soleklare vinnere, med 5,7 milliarder kr mer enn den forrige regjeringen la opp til. Da hovedstadspressen etter Regjeringens første 100 dager skrev at de rød-grønne partiene var kommet godt i gang med å innfri de viktigste løftene fra valgkampen, stod det i skarp kontrast til opposisjonens ordbruk om kaos og løftebrudd. Ekstrapengene fra de rød-grønne gikk til eldreomsorg, skole, barnehage og barnevern. Bare i mitt hjemfylke, Buskerud, ble det til sammen over 192 mill. kr mer til kommunesektoren enn regjeringen Bondevik II foreslo. Min hjemkommune, Drammen, fikk ca. 35 mill. kr mer. Det muliggjorde en helt nødvendig styrking av eldreomsorgen med 33 nye årsverk bare i 2006. Løftene holdes. Kommunene får et nytt løft til neste år, oppå løftet fra 2006. Buskerud-kommunene kan vente seg nye 129 mill. kr i frie inntekter. Drammen får rundt 20 av disse. I tillegg kommer øremerkede midler i samme størrelsesorden, så tallet kan altså dobles. Jeg har merket meg at opposisjonen mener dette ikke er nok. Spesielt er Fremskrittspartiet frampå – 1 milliard kr mer. Tar jeg feil hvis jeg mistenker at det ville kommet uansett hva Regjeringen hadde foreslått? Det er merkelig at Fremskrittspartiet, gitt den samlede opposisjonens nåværende bekymring for kommunene, gjennom tre budsjettforlik i forrige periode ikke greide å prestere mer enn det de faktisk gjorde den gangen. Politikk handler jo som kjent mest om gjennomføringsevne, i hvert fall hvis man er opptatt av resultatene og ikke av besvergelsene. Det sittende flertallet fortsetter altså å oppfylle løftene.