Det foreligger i dag flere planer for bygging av gasskraftverk i Norge. Fram til i dag har fire gasskraftverk fått både konsesjon etter energiloven og utslippstillatelse etter forurensningsloven. Disse er lokalisert på Kårstø, Kollsnes, Skogn og Melkøya/Snøhvit. De planlagte anleggene kan til sammen ha en maksimal mulig kraftproduksjon på ca. 16 TWh pr. år. Når det gjelder de gitte konsesjoner, er Regjeringens politikk basert på at konsesjonene skal stå ved lag, og at produksjonen av gasskraft skal inngå i det internasjonale kvotesystemet som sikrer at de totale utslippene ikke øker. Det er slik at energikonsesjon og utslippstillatelse er en nødvendig, men ikke tilstrekkelig, forutsetning for at det blir investert i ny gasskraftproduksjon. Beslutningene om investeringer i ny kapasitet i det norske kraftmarkedet skjer på bakgrunn av selskapenes vurdering av lønnsomheten i prosjektene. Lønnsomheten i det enkelte prosjekt vil avhenge av en rekke forhold. For nye gasskraftverk vil bl.a. tilgangen på gass, gasspriser og utviklingen i framtidige kraftpriser være av stor betydning. I de siste årene har det vært en betydelig økning i gassprisene. Så langt er det bare Naturkraft, som eies av Hydro og Statkraft, som har startet byggingen av gasskraftverk. Anlegget som er lokalisert på Kårstø, vil ha en kapasitet på 430 MW, som med maksimal produksjon vil utgjøre en årlig produksjon på om lag 3 TWh. Det er forventet at gasskraftverket vil starte kraftproduksjonen høsten 2007. Industrikraft Midt-Norge har konsesjon for et kraftvarmeverk på Skogn på 800 MW. Kraftverket kan ha en maksimal årlig produksjonskapasitet på inntil 6,4 TWh. Industrikraft Midt-Norge AS fikk nylig forlenget konsesjonstiden og utsatt idriftsettelsen for kraftvarmeverket. Konsesjonstidspunktet er forlenget til 1. januar 2037, og krav om idriftsettelse av anlegget er utsatt til 1. januar 2012. Når det gjelder nye konsesjoner, foreligger det flere planer om gasskraftutbygging i ulike steder av landet. Her vil jeg gjerne nevne Statoil og Shells planer for bruk av CO2 fra gasskraftverket på Tjeldbergodden til økt oljeutvinning. Prosjektet vil innebære bruk av miljøvennlig gassteknologi, samtidig som vi får større verdier ut av olje- og gassfeltene Draugen og Heidrun. Selskapene tar sikte på å avklare flere forhold knyttet til de teknologiske og kommersielle sidene ved prosjektet i løpet av 2006. Tilstrekkelig tilgang på energi er viktig både for folk flest i hverdagen og for verdiskapning og arbeidsplasser. Bygging av gasskraft kan bidra til en sikrere kraftforsyning. Regjeringen vil derfor følge utviklingen i det videre arbeidet med utbygging av gasskraftverk nøye. Som framhevet i Soria Moria-erklæringen vil Regjeringen gjennom økonomiske virkemidler og satsing på ny teknologi sørge for at nye konsesjoner til gasskraftverk skal baseres på CO2-fjerning. Regjeringen vil samarbeide med utbyggerne av gasskraft om anlegg for CO2-fangst og bidra økonomisk til at dette kan gjennomføres så snart som mulig. Myndighetenes satsing på forskning, utvikling og demonstrasjon av miljøvennlige gasskraftteknologier har økt betydelig siden slutten av 1990-tallet. Den statlige innsatsen for å utvikle teknologier for CO2-håndtering er større i Norge enn i noe annet land i Europa eller Nord-Amerika, sett i forhold til størrelsen på økonomien. Målet er å kunne bidra til å få fram teknologier for fangst og lagring av CO2 som vil være konkurransedyktige i et kommersielt marked. Videre har det vært arbeidet aktivt innenfor tre prosjekter det siste halve året for å få fram grunnlaget for å etablere en verdikjede for transport og injeksjon av CO2, og for å komme raskest mulig i gang med renseanlegget på Kårstø, slik at det kan være realisert innenfor den tidsplanen som Regjeringen har satt seg. Gassco kommer med en rapport like over pinse der de vil presentere de foreløpige resultatene fra det første av disse prosjektene. Dette prosjektet omhandler hele CO2-kjeden med fangst, transport og injeksjon av CO2 for økt oljeutvinning. Formålet med prosjektet har vært å identifisere mulige selgere og kjøpere av CO2, og deretter bringe sammen de aktuelle kommersielle aktørene til innledende forhandlinger om etablering av CO2-kjeder. Hensikten er å kvalitetssikre inntekter og kostnader i alle leddene i CO2-kjeden. Kartlegging av den reelle betalingsviljen til disse aktørene vil gi oversikt over mulige inntekter i kjeden, og dermed også rammene for statens engasjement. Når det gjelder det andre prosjektet, som dreier seg om å avklare tidsperspektivet og kostnader ved etablering av renseanlegget på Kårstø, er NVE godt i gang med arbeidet som skjer i nært samarbeid med aktuelle leverandører av teknologi for CO2-rensing. NVE vil komme med en foreløpig rapport til departementet før sommeren, basert på informasjon fra aktørene. Det arbeides i departementet med å etablere en juridisk ansvarlig enhet, som kan stå ansvarlig for anbud og innkjøp, bygging, drift og eierskap av selskapet.