Elektronisk handel har åpenbart store fordeler og gevinstmuligheter i seg. Ambisjonene omkring utvikling av e-handelsløsninger i det offentlige har vært store, og er fortsatt store. Riksrevisjonens undersøkelse er en viktig og riktig påpeking av at vi så langt ikke har lyktes i å nå dit vi gjerne ville. Dette er et område hvor det er viktig og nødvendig med mer målrettet arbeid, ikke bare for å innfri forventningene, men, aller viktigst, for å realisere de store gevinstmulighetene som finnes gjennom økt bruk av elektronisk handel. Det vil bidra til bedre innkjøpsrutiner, og det vil bidra til at vi kan frigjøre ressurser til de oppgavene det er aller viktigst at fellesskapet løser. Som det framgår av innstillingen, tar Riksrevisjonens undersøkelse for seg perioden fram til utgangen av 2003, mens Ehandelsprogrammet først ble avsluttet ved årsskiftet 2004/2005. Markedsplassen ehandel.no ble satt i operativ drift i juni 2002, og 2003 var derfor det første hele driftsåret for tjenestetilbudet. Ved utgangen av fjoråret var antallet kjøpende abonnenter heldigvis økt fra 17 til 30 og omsetningen mer enn femdoblet i forhold til 2003. Jeg er glad for å kunne konstatere at denne utviklingen fortsetter inn i 2005. Blant annet er helsesektoren i ferd med å bli en stor aktør på Markedsplassen ehandel.no. Jeg har også merket meg Riksrevisjonens påpeking av at Ehandelsprogrammet ikke hjalp offentlige virksomheter som ønsket å samordne innkjøpsvolumer i felles rammeavtaler. Til det er det å bemerke at innkjøp i staten er og blir et desentralisert ansvar. Slik er det også i kommunesektoren. Markedsplassen ehandel.no er et tilbud for offentlige virksomheter om et elektronisk og moderne verktøy som kan brukes for å ivareta det lokale ansvaret på en god og effektiv måte. Den gjør det enkelt å spre informasjon om egne avtaler til ansatte og legger forholdene til rette for at inngåtte avtaler faktisk brukes. Det er noe ikke minst leverandørene setter stor pris på. Med bakgrunn i Riksrevisjonens undersøkelse og den samfunnsøkonomisk store gevinsten som ligger i bedre offentlige innkjøpsprosesser, har jeg allerede tatt noen grep. Alle departementene er bedt om å gi føringer i sine tildelingsbrev for 2005 til underlagte etater og virksomheter om å gi innføring i bruk av elektroniske innkjøp og e-handel høy prioritet. Det samme forventes naturligvis av departementene selv – naturligvis også mitt eget. Et tildelingsbrev er det kraftigste styringsredskap et departement har, det er der vedtatt budsjett konkretiseres overfor etaten. I tillegg kommer det en handlingsplan for økt bruk av elektroniske innkjøp og e-handel i løpet av dette året. Ut fra en årlig omsetning på mer en 240 milliarder kr sier det seg selv at små forbedringer i offentlige innkjøpsprosesser kan gi betydelige gevinster. Det finnes derfor etter min oppfatning ingen tungtveiende argumenter til ikke å ta teknologien i bruk for å gjøre denne innkjøpsprosessen bedre, sikre den – ikke minst på grunn av de samfunnsøkonomisk fornuftige og riktige resultatene av e-handelsarbeidet. Jeg vil også benytte denne anledningen til orientere Stortinget om at det danske konsulentfirmaet Rambøll Management nylig har foretatt grundig undersøkelse og status for bruk av IKT i offentlige anskaffelser i alle de 25 EU-landene, på oppdrag av kommisjonen. Vi har også gjennomført tilsvarende undersøkelser for EØS-landene Norge og Island. Den endelige rapporten foreligger nå. Konklusjonene fra Rambøll er at Norge har satset riktig, og at der det er satset, er Norge faktisk på topp i Europa. Dette gjelder både det offentliges satsing på bruk av elektroniske verktøy i innkjøpsprosessen og det grunnleggende arbeidet som er gjort gjennom Ehandelsprogrammet. Staten har prioritert oppbygging av et system for elektroniske kunngjøringer gjennom DOFFIN-databasen og for e-handel på Markedsplassen ehandel.no. Det er riktig ende å begynne i, mener Rambøll, og DOFFIN og Markedsplassen ehandel.no er nå ledende i sitt slag i Europa. Rambølls råd til oss er: Det er ingen grunn til at Norge skal vente på utviklingen innenfor EU. Det er en fordel for både offentlige innkjøpere og leverandører å være foran. Virksomhetene får fordeler både organisatorisk og økonomisk ved å gå over til elektroniske innkjøp, mens norske leverandører vil dra fordeler i internasjonalt perspektiv av å være først med å måtte forholde seg til nye elektroniske systemer og prosesser. Jeg vil holde Stortinget orientert om utviklingen på området offentlige elektroniske innkjøp og e-handel gjennom de årlige budsjettproposisjonene.