Regjeringens nordområdestrategi gir oss i nord et handlingsrom vi aldri har hatt tidligere. Derfor vil jeg dra fram nordområdene også i budsjettdebatten om samferdsel – og om satsing på jernbane i nordområdene. Det handler ikke om tog til sjøs. Det handler om at den rød-grønne regjeringen er de første til å sette på papiret satsing på jernbane i Finnmark, og seriøst vil utrede mulighetene for å koble Kirkenes til det russiske jernbanenettet. Det er ingen liten sak. Ingen har større visjoner for og satsinger på sin jernbane enn russerne. Denne regjeringen vil noe med jernbanen – både nasjonalt, der vi øker innsatsen med en milliard pr. år, minst, i årene framover, og i nordområdene. Narvik er kanskje det mest spennende stedet for jernbaneutvikling i Norge akkurat nå. De satser i Narvik på å utvikle byen til en internasjonal jernbanehavn, et utskipingssted for store mengder gods mellom Nord-Amerika og Russland. Ja, visjonene handler også om å knytte det asiatiske kontinentet, både Sibir og Nordvest-Kina, til Amerika via Narvik. De første godstogene er under planlegging. Dette er en satsing som kan åpne muligheter for større områder i Nord-Norge og Nordkalotten – også i Troms. Kanskje blir det regningssvarende å bygge Tromsbanen, som vi i Troms har kjempet for i en årrekke. Infrastruktur er utrolig viktig, også i Jonas Gahr Støres nordområdestrategi. Infrastruktur – veier, jernbane, ferger – ses på som tvingende nødvendig for å satse på nordområdene og for å løse utfordringene knyttet til suverenitet, fiskerirettigheter, energi og petroleum, miljø, klima og naturvern – på Svalbard, i Barentshavet, utenfor Troms og Lofoten. Det blir ingen bærekraftig utvikling uten å satse på transport – på veg, på bane og på transportveier til sjøs, langs norskekysten. Dette er også viktig fordi Regjeringen i nordområdestrategien knytter infrastruktur både til å utvikle næringsliv og til å bevare miljøet. Både oljetransporten og den petroleumsvirksomheten som skal foregå, krever verdens beste beredskap. Vi vil beskytte sårbart miljø i nord, og vi vil skape arbeidsplasser i Troms, Nordland og Finnmark. Høyteknologisk satses det på Barentshavet på skjerm. Jeg vil trekke fram avleggeren av Massachusetts Institute of Technology – MIT-Fablab Norway – i min egen hjemkommune. Denne regjeringen har også doblet statlig innsats til bygging av bredbåndsnett i distriktene. Det er uvurderlig for å skape kunnskapsbaserte arbeidsplasser i Distrikts-Norge. På vegsiden gjør denne regjeringen et løft. Utover perioden kan vi vente at bevilgningene til investeringer ligger 1 milliard kr over nivået til Bondevik II. Vi er i gang, startskuddet har gått, og vi leverer varene. Vi har ennå mye ugjort, men Rom ble heller ikke bygd på én dag.