Høyt forbruk kombinert med stagnert produksjon har ført til at vi nå ikke dekker strømforbruket vårt med egenprodusert vannkraft; vi må i tillegg også importere energi fra bl.a. kullkraftverk i utlandet. Dette er ikke bare et kapasitetsproblem. Det er også et forbrukerproblem. Skal vi bygge oss ut av dette gapet, må vi angripe denne utfordringen på flere måter. Vi må spare og effektivisere bruken av de ressursene vi har til disposisjon. Vi må modernisere eksisterende kraftverk, og vi må forsiktig ruste opp nettet for allerede utbygde vassdrag. Vi må også innse at vi må tilføre markedet mer kraft. Framtidsutsiktene i Midt-Norge tydeliggjør de utfordringer vi står overfor på landsbasis i årene som kommer. Energibedriftenes landsforening antyder at det er fare for nettsammenbrudd i Midt-Norge allerede i 2008 på grunn av store spenningsfall. Derfor må vi ha en aktiv politikk som kan øke forsyningssikkerheten. Skal vi unngå en kraftkrise, må vi redusere forbruket vårt av elektrisk kraft, legge om energiforsyningen til fornybare energikilder og øke fleksibiliteten med tanke på hvilke energikilder vi bruker til oppvarming. I praksis betyr dette at vi må satse på norsk fornybar energi og på gasskraftverk med CO2-håndtering, som kan erstatte energiformer med høye utslipp av klimagasser. I dag går om lag 95 pst. av produsert naturgass til eksport. Kristelig Folkeparti ønsker å ta i bruk en større del av våre gassressurser i Norge. I EBLs undersøkelse fra februar i år er 58 pst. av de spurte positive til gasskraftverk. Kristelig Folkeparti ønsker å legge til rette for bygging av gasskraftverk med håndtering av CO2 fra første dag, for med de store utslippene av klimagasser vi har i verden i dag, vil det være uforsvarlig ikke å kreve CO2-håndtering. Dette er ikke galskap, slik det er blitt framstilt i debatten tidligere i dag. Vi må bruke teknologi til å fange CO2, og vi må bruke teknologi for å få returnert denne tilbake til sokkelen som hjelp til merproduksjon av olje i eksisterende felt. Dette blir altså både et godt energiprosjekt og et godt miljøtiltak. Enda flere i EBLs undersøkelse er mer positive til vindkraft enn til gasskraft. Hele 64 pst. er positive til bruk av vindkraft. Vindkraft er en viktig del i arbeidet for å få mer fornybar energi. Vindkraft, med de naturgitte forutsetningene Norge har, vil kunne gi et vesentlig tilskudd av fornybar energi til vårt land. Når vi nå skal utnytte dette potensialet, er det samtidig viktig at vindkraftutbyggingen skjer på en bærekraftig måte og også på steder der konfliktnivået er håndterbart. Vi har i dag et spesielt høyt forbruk av elektrisk kraft fordi vi bruker så stor andel av vår elektriske kraft til oppvarming. Kristelig Folkeparti vil øke ambisjonsnivået for energiomlegging, slik at satsingen skal utløse 15 TWh pr. år innen 2010. Da er det bl.a. viktig å få økt bruk av vannbåren varme, både i nybygg og i bygg som renoveres. Biobrensel som ved og pellets er fornybar energi som i stor grad kan erstatte bruk av strøm til oppvarming, og det er praktiske og miljøvennlige oppvarmingsløsninger. Pelletsovner gir lavt utslipp av partikler og har en forbrenning opp mot 90 pst. Da vi hadde en svært kald vinter for noen år tilbake, så mange av forbrukerne seg om etter alternative fyringsformer. De som konverterte til pelletsfyring i denne perioden, fikk delfinansiert kostnaden med støtte fra Enova. Denne ordningen eksisterer ikke lenger, og salget av pelletskaminer har derfor gått ned. Jeg vil utfordre statsråden nå til på nytt å legge til rette for en slik ordning i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett Dette vil gi forbrukerne tid til å planlegge innkjøp tidsnok til høsten og til vintersesongen 2007. Jeg håper at Regjeringen vil være positiv til et slikt økonomisk og også miljøvennlig energialternativ, som også må være i tråd med Soria Moria-erklæringen, slik jeg leser den.