La meg først si at jeg er veldig glad for at Regjeringen får bred tilslutning til satsingen på romvirksomhet. Innstillingen viser politisk enighet om at romvirksomheten har, og fortsatt skal ha, stor betydning for Norge. På ministerrådsmøtet i Berlin i desember 2005 gikk medlemslandene i den europeiske romorganisasjonen ESA inn for en betydelig økning av aktiviteten. Jeg mener dette er et tydelig signal om at romvirksomhet nå blir prioritert i Europa. Med den satsingen Regjeringen har lagt opp til, blir Norge et viktig land i ESA-sammenheng. Det norske bidraget ble lagt merke til av de andre medlemslandene. Vi kan regne med å få en sterkere posisjon i ESA i årene framover. Norge prioriterer deltakelse i europeiske romprogrammer rettet mot nasjonale brukerbehov. Et sentralt eksempel er nordområdene. Nordområdene er denne regjeringens viktigste strategiske satsingsområde. Vi har store muligheter, men også utfordringer i dette området. Regionen har store land- og havområder som bl.a. er rike på naturressurser. Jeg mener at rombaserte tjenester er et viktig bidrag for å takle de utfordringene som følger av et tøft klima og et stort areal. Satellittdata til værvarsling, miljøovervåking og fiskeriforvaltning er eksempler på hvordan norske brukere kan dra nytte av romvirksomheten. I tillegg til å dekke sentrale samfunnsmessige behov gir ESA-deltakelsen viktige utviklingskontrakter for norsk høyteknologisk industri. I vår satsing på romvirksomheten har jeg lagt stor vekt på nettopp de industrielle gevinstene vi høster i ESA-samarbeidet, og som også er framhevet tidligere i debatten. Telekommunikasjon er et viktig felt. Dette er også et av de områdene innenfor romvirksomheten som jeg vil satse på i årene framover. De rombaserte tjenestene innen kommunikasjon og navigasjon blir stadig viktigere. Bredbåndstjenester via satellitt er en realitet. Man kan nå logge seg på Internett hvor som helst i verden. Norske telekombedrifter er blant de fremste i dette markedet. Dette hadde ikke skjedd uten offentlige midler gjennom deltakelsen i ESA. Satellittnavigasjon er også i ferd med å bli en del av folks hverdag – antall brukere vil fortsette å øke. Satellittnavigasjonssystemet Galileo er under utvikling i Europa. Jeg har prioritert å delta i programmet for utvikling av systemet. Ikke bare er systemet viktig for norske brukere, men vår deltakelse gir også norske bedrifter muligheten til å delta i utviklingen av et bredt tjenestespekter. Hvis norske bedrifter posisjonerer seg riktig, vil de få tilgang til et stort marked for høyteknologiske produkter. I tillegg gir romvirksomheten også et solid bidrag til grunnforskning. Norske forskere får tilgang til viktige data og muligheten til å delta i ESAs vitenskapelige prosjekter. Norge er avhengig av samarbeid med andre land for å kunne gjennomføre den type satsinger som vi her snakker om. Vi deler på regningen, og får full tilgang til resultatene. Vår satsing på romvirksomhet er av stor verdi for utviklingen av høyteknologisk og kunnskapsintensivt næringsliv i Norge. Vår ESA-deltakelse dekker mer enn våre nasjonale brukerbehov. Den er også et ledd i en aktiv næringspolitikk. Vårt samfunn vil i framtiden bli stadig mer avhengig av romvirksomheten. Den vil være en viktig del av framtidens infrastruktur. Dette er en viktig grunn til at Regjeringen nå satser sterkere på europeiske romprogrammer enn noensinne tidligere. Med denne proposisjonen ønsker Regjeringen å styrke satsingen på romvirksomheten og har derfor bedt om Stortingets tilslutning til dette. Vi er glad for at vi har fått den. Så er det stilt spørsmål ved og kommentert at Regjeringen reduserte bevilgningene med 15 mill. kr. Det går an å vie dette oppmerksomhet, men man må ikke glemme resten av historien, nemlig at vi også forpliktet oss til ESA-programmet på 947 mill. kr på ministerrådsmøtet i desember. Vi ønsker å bruke pengene der vi tror de gir mest effekt. Programmene i ESA er målrettede innenfor spesifikke høyteknologiske områder. Vi er også sikret at de statlige bevilgningene til programmene gir norske bedrifter kontrakter for omtrent det samme beløpet. Når vi fokuserer på de 15 millionene, må vi samtidig ha med oss de 947 millionene som viser at vi faktisk ønsker å delta. Representanten Løvik stilte spørsmål om følgemidler knyttet til disse programmene. Dette vil vi komme tilbake til etter hver som programmene utvikler seg. Vi forutsetter at vi skal gjennomføre bevilgningene i tråd med de lovnader og forventninger vi har skapt gjennom ministerrådsmøtet i Berlin i desember. Så dette vil Stortinget få komme tilbake til når de aktuelle programmene har den framdriften som tilsier at vi må gjennomføre bevilgningene i revidert.