I dag legger vi aller siste hånd på verket når det gjelder skattereformen. Det er gledelig at det nå er bred enighet om et nytt og moderne skattesystem. Det danner grunnlag for et godt og stabilt system for framtiden. Den delen som det var stor usikkerhet om i fjor da vi behandlet skattereformen, var uttaksbeskatning for næringsdrivende i deltakerlignede selskaper og i enkeltpersonsforetak. Gjennom en ekstra runde med utredninger har en nå kommet fram til modeller også for disse selskapene som gjør at skattereformen blir helhetlig. Jeg ser at det mest ønskelige i utgangspunktet ville vært en uttaksbeskatning for alle selskap. Når en har landet som en har gjort i dag, har det gode grunner, og det skjer på en måte som gjør at helheten blir ivaretatt. For Kristelig Folkeparti har det vært viktig å komme fram til gode løsninger for de små og mellomstore bedriftene. Jeg er derfor glad for at en i tillegg til uttaksutvalgets forslag også har videreført et lønnsfradrag som gjør det gunstig å ha folk i arbeid. Videreføring av lønnsfradraget har også vært understreket som særlig viktig av flere som har vært på høring. Jeg synes det har vært viktig å få til en god ordning i forhold til dagens selskapsformer, slik at ingen blir presset inn i selskapsformer som ikke er naturlig for den enkelte bedrift. Det dette til syvende og sist handler om, er et godt næringsliv og eierskap når det gjelder virksomheter, som trygger og skaper nye arbeidsplasser. For at dette skal bli holdbart, er det viktig at systemet har en god helhet, og at det er stor oppslutning om systemet i Stortinget. Her kan vi krysse av i den positive boksen på begge punkter. Det er gledelig at tross skattedebatter med høyt støynivå har Arbeiderpartiet valgt å støtte systemendringene i Regjeringens skattereform. Det gir forutsigbarhet uansett flertall i kommende storting. Så skulle jeg gjerne ha sett at Arbeiderpartiet også var med på de skattejusteringene, slik at ikke de rikeste av de rike fortsatt skal få spasere uhindret gjennom låvedøren. Det er også slik at i et land med et åpent vindu mot verden trenger vi skatteregler som er vel tilpasset internasjonale forhold. Det er også nå tilfellet. Senest i går kom IMF med en positiv omtale av det nye skattesystemet vårt. Det lover godt. Dagens regler er verken tilpasset konkurransesituasjonen utenlands eller de krav vi er pålagt gjennom EØS-samarbeidet. Skatteproposisjonen som vi behandler i dag, inneholder flere saker enn oppfølgingen av skattemeldingen. Jeg har lyst til å komme spesielt inn på ett område, og det er riggselskapene, som nå må ut av dagens beskatningsordning på grunn av pålegg fra ESA. Bakgrunnen for det hele er at EU nylig har revidert sine retningslinjer for statlig støtte. Det nye regelverket innebærer også at den norske rederiskatten må legges om, ved at rigger og andre flyttbare installasjoner blir kastet ut av rederiskatteordningen. Jeg er glad for at en samlet komite nå understreker behovet for overgangsregler. Det er viktig at de norske riggselskapene får mulighet til å bli i Norge og videreutvikles her. Derfor er det helt rett at en samlet komite går inn for å be Regjeringen i forbindelse med budsjettet for 2006 om å komme med forslag til overgangsregler som tar hensyn til at riggselskapenes årlige skattebelastning ikke blir urimelig stor. Det er viktig at egenkapitalen i de norske riggselskapene ikke blir urimelig belastet i overgangsårene. Dette handler om tre norske selskaper, Odfjell, Smedvig og Prosafe, men det handler også først og fremst om norske arbeidsplasser, kompetanse og teknologiutvikling.