De gjennomgående læreplanene for grunnskolen og videregående opplæring er fastsatt. Mitt inntrykk er at disse læreplanene er godt mottatt av fagmiljøene, og kompetanseutviklingen er godt i gang i kommuner og fylkeskommuner. Jeg ser derfor ingen grunn til å foreta endringer i disse læreplanene. Som følge av beslutningen om at annet fremmedspråk ikke skal være obligatorisk i ungdomsskolen, vil jeg vurdere behovet for å endre fag- og timefordeling og justere læreplanen for dem som først starter med annet fremmedspråk i videregående opplæring. Dette arbeidet vil imidlertid ikke få konsekvenser for innføringen av Kunnskapsløftet. Jeg er også opptatt av at elever og lærlinger skal få utvikle en bredere basiskompetanse. Jeg vil derfor tydeliggjøre skolens og lærebedriftenes ansvar for å utvikle elevenes sosiale kompetanse, læringsstrategier og motivasjon i en ny del II av læreplanverket som fastlegger prinsipper og rammer for opplæringen. Denne nye delen vil gjelde for alle nivåer i grunnopplæringen og inkludere læringsplakaten. Jeg tar sikte på å sende en del II av læreplanverket på høring våren 2006 og fastsette den endelig før skolestart 2006–2007. Læreplanene for programfagene i de yrkesfaglige utdanningsprogrammene på Vg1 har nettopp vært på høring. Jeg er kjent med at det har kommet en del kritiske uttalelser til noen av disse læreplanene. Samarbeidsrådet for yrkesopplæring, SRY, hevder at læreplanene for yrkesfagene vil kunne bli ferdig i god tid dersom arbeidslivets parter blir hørt i bearbeidingsfasen. Jeg tar det som en selvfølge at Utdanningsdirektoratet vil vurdere uttalelsene nøye for å sikre best mulig kvalitet i læreplanene. For å vurdere framdriften i Kunnskapsløftet hadde jeg møter med alle de aktuelle organisasjoner den 8. november. Alle organisasjonene er svært positive til hovedlinjene i Kunnskapsløftet, men noen er uenig i tidspunktet for innføring av nye læreplaner i videregående opplæring. Elevorganisasjonen og to av lærerorganisasjonene mener at forberedelsene ikke er kommet langt nok til å kunne starte Kunnskapsløftet i videregående opplæring fra høsten 2006. KS, fylkeskommunene og partene i arbeidslivet, derimot, mener at forberedelsene er godt i gang, og at en utsettelse vil virke svært demotiverende. Jeg vurderer det slik at forberedelsene til reformen er i rute både sentralt og i den enkelte kommune og fylkeskommune. Det er derfor ingen grunn til å fravike den tidsplan som Stortinget tidligere har sluttet seg til.