Innledningsvis bare noen korte merknader til den diskusjonen som nå pågikk i replikkordskiftet etter Gunnar Kvassheim. Etter Regjeringens oppfatning er det en betydelig ubalanse mellom privat og offentlig forbruk som det er nødvendig å rette opp. Det paradokset som veldig mange velgere har sett hver dag, er at deres egen mulighet til å delta i en mer eller mindre kjøpefest – det gjelder ikke alle, men det gjelder mange – har stått i en ganske sterk kontrast til den lave standarden en har oppfattet at det har vært på mange offentlige velferdstjenester. Det er en ubalanse som vår regjering ønsker å rette opp. Jeg har noen korte merknader til skatteopplegget. De viktigste synspunktene tok jeg i mitt hovedinnlegg i finansdebatten, men dette gir mulighet for å ta noen av de litt mindre endringene også litt grundigere. Det som i dag behandles, er mange saker som vi har arvet fra Bondevik-regjeringen og noen saker som vi selv har fremmet. Flertallet av de sakene som er til behandling her i dag, er saker hvor vår regjering har tilsluttet seg den tidligere regjeringens opplegg. Det gjelder f.eks. Svalbard-skatt, og hjemme-PC-ordningen, og det gjelder selvfølgelig også endringer i en del satser. Når det f.eks. gjelder minstefradraget, har vi foreslått å justere forslaget om minstefradrag for å målrette lettelsene slik at de kommer lavinntektsgruppene til gode. Vi har foreslått å fjerne økningen i gavefradraget og forslaget om å innlemme politiske partier som mottakere av gaver gitt med inntektsfradrag. Regjeringen ser det ikke som en prioritert sak å øke en allerede gunstig fradragsordning i denne omgang. Vi har foreslått å fjerne den foreslåtte økningen av det årlige sparebeløpet til BSU – boligsparing for ungdom. Regjeringen mener at den forrige regjeringens forslag om en økning bare ville påvirke sammensetningen av sparingen og ikke størrelsen på den totale sparingen for ungdom. Regjeringen har fulgt opp skattereformen i tråd med Stortingets vedtak og Soria Moria-erklæringen. Å framstille det som om det var den forrige regjeringens «eierskap» å mene at skatt på arbeid og skatt på kapital skulle utjevnes, er vel en fortegnelse av debatten. Dette har vært den store utfordringen i vårt skattesystem gjennom årtier, og det har vært SVs viktigste kritikk mot det skattesystemet vi har hatt, at forskjellen mellom skatt på arbeid og skatt på kapital var så stor, og at så mange hadde mye å tjene på å tilpasse seg. Denne tilpasningen må bli marginal, og vi får et skattesystem som er rettferdig ikke bare på papiret, men også i virkeligheten. Vi har økt formuesbeskatningen, og særlig har vi innrettet det slik at de med store formuer i aksjer, må betale mer formuesskatt. Det er altså færre pensjonister neste år som skal betale formuesskatt. Det er slik at mens over 40 pst. av pensjonistene får lavere formuesskatt, får 19 pst. skjerpet formuesskatt – fordi det selvfølgelig også er forskjell på pensjonister. Et element i oppfølgingen av skattereformen har vært å utvide skattegrunnlaget gjennom å fjerne lavt eller ikke beskattede fordeler. Derfor har Regjeringen opprettholdt forslagene om i større grad å skattlegge arbeidsgivers dekning av kostnader til telekommunikasjon og å redusere skattefordelen på hjemme-PC-ordningen. Vi har også foreslått å fjerne skattefritaket for fordelen av arbeidsgivers dekning av behandlingsforsikringer og sykdomsutgifter. Regjeringen mener at alle fordeler som mottas fra arbeidsgiver, skal skattlegges mest mulig likt. Den nåværende regjeringen har også videreført Bondevik II-regjeringens forslag om revisjon av reglene om skatt på aksjegevinster realisert etter utflytting. Også forslagene om skattereformens tilpasning til skattesystemet på Svalbard har vi videreført fra den forrige regjeringen. Etter gjeldende lov er ektefeller og samboere som har felles barn, fritatt for arveavgift. I tråd med Soria Moria-erklæringen foreslår nå Regjeringen at fritaket for arveavgift utvides til også å gjelde to personer som bor sammen og har bodd sammen sammenhengende i minst to år i et ekteskapslignende forhold. Dette har ingen stor proveny over statsbudsjettet, men det betyr altså at en del helt urimelige tilfeller i ekstreme krisesituasjonen for enkeltpersoner nå er rettet opp for ettertiden. Vi har også en del andre forslag, la meg nevne ett som er viktig for deler av næringslivet, og det dreier seg om innføringen av moms på reiseliv. Der har vi imøtekommet bransjens ønske om ikke å gjennomføre dette før etter sommersesongen, men det er en viktig endring som fører til større grad av likebehandling i skattesystemet.