Jeg vil takke representanten Molvær Grimstad for interpellasjonen. Representanten tar opp et viktig tema, som vi vet berører svært mange. Dette gir meg anledning til å informere om hvor arbeidet med ensliges situasjon står. Jeg har lyst til å starte med å si at Regjeringen er opptatt av enslige og vil på en egnet måte komme tilbake til Stortinget med oppfølging av deres levekår. Storsamfunnets tilrettelegging for familier med barn er og har vært viktig. Men samtidig har dette ført til at samfunnet vårt er bygd veldig mye på det som handler om kjernefamilien, som ikke i like stor grad er normen for hvordan folk lever livet sitt. Dette gir både regjering og storting utfordringer når det gjelder å tilrettelegge for gode tiltak overfor gruppen aleneboende i Norge. For eksempel har mange aleneboende de samme økonomiske forpliktelsene som par har, men kun én inntekt. Dette kan være med på å skape skjevfordeling av ressurser mellom samboende og aleneboende, og det inngår også i en viktig debatt om fordelingsprofilen når det gjelder grupper i vårt samfunn. Det finnes et høyt antall enslige personer i Norge. Enslige kan vanskelig plasseres i én gruppe. De finnes i alle grupper enten vi ser på alder, utdanning, inntekt, kjønn og ulike livssituasjoner og livsfaser. Vi vet at det å være enslig og varigheten av ensligtilværelsen vil kunne variere. Derfor er det også viktig å se på hva slags tiltak vi kan komme med – representantene flirer, president, men jeg skal gå videre i innlegget mitt – og tilretteleggingen av slike tiltak. Mangfoldet – hvem de enslige er, og hva slags utfordringer de har – tilsier at vi trenger mer kunnskap før vi foreslår tiltak. Eventuelle tiltak for enslige er vi nødt til å skreddersy. Barne- og likestillingsdepartementet har satt i gang en bred utredning som gjennomføres av Statistisk sentralbyrå, om enslige personer som lever alene uten barn og uten ektefelle/samboer. Alle opplysninger i utredningen vil, i den grad det er mulig, oppgis både for kvinner og menn. Ensliges livssituasjon og levekår vil, så langt som mulig, bli sammenliknet med andre husholdningstyper, som par med og uten barn og aleneforsørgere. Vi vil også få vite hvordan utviklingen i levekår har vært over tid. Utredningen vil gi oss kunnskap om mange sider ved ensliges levekår. Den vil for det første gi oss viktige demografiske opplysninger, f.eks. om antallet aleneboende, om det har vært en økning eller nedgang i antall aleneboende over tid, alders- og kjønnssammensetning blant de aleneboende og hvor lenge folk har vært enslige. Jeg er helt enig i representanten Molvær Grimstads tilnærming når det gjelder profilen bl.a. på de kommunale avgiftene. Og det er helt klart at halv søppelsekk til halv pris kan være viktig, men det viktigste når vi snakker om å ha målrettede tiltak for gruppen enslige, er jeg helt overbevist om vil være å ha en offensiv sosial boligpolitikk som faktisk gjør at man kan klare å skaffe seg sin egen bolig og finansiere den, i de store byene i dag. Det å bo trygt og godt er viktig for de aller fleste, og utredningen vil gi oss kunnskap om ensliges bosituasjon, f.eks. hvorvidt boligen eies eller leies, størrelsen på boligen, standarden og flere ulike mål på kostnader ved å bo. I tillegg kommer også en vurdering av hvor tyngende boutgiftene er. Utredningen vil bl.a. omfatte spørsmålet om inntekt. Man vil se på inntektssammensetningen, f.eks. i hvor stor grad aleneboende har lønnsinntekt eller næringsinntekt, hvorvidt de mottar ulike typer pensjoner og ulike typer stønader. Vi vil også få vite i hvilken grad aleneboende har formue, hva slags formue de har, hvor stor den samlede gjelden er og gjeldsoppbyggingen. I tillegg vil vi få tall for inntekts- og formuesskatt til kommune, fylke og stat samt medlemsavgifter til folketrygden og fratrukket skattefradrag. Oversikt over utviklingen i økonomiske levekår vil gi svar på følgende spørsmål: Jobber de fleste enslige som er i yrkesaktiv alder? Hvor økonomisk utsatt er de? Har de høy gjeldsbelastning og høy gjeldsrentebelastning? Vil vi få vite hvor mange aleneboende som har lav inntekt, og hvor mange som har lav inntekt over lang tid? Et viktig forhold som vi også vil belyse, er forbruket. Vi vil få vite hvor høye boutgifter enslige har når det gjelder husleie og boliglån, og hvor mye de betaler i kommunale avgifter sett i forhold til andre husholdningstyper. Vi vil få oversikt over utgifter til strøm, brensel, telefon, TV og avis, forsikring, husholdningsutstyr, bilutgifter og reiseutgifter, for å nevne en del ting. Et spørsmål som vil besvares, er om aleneboende i større grad enn medlemmer i flerpersonshusholdninger deltar på ulike samfunnsarenaer. Dette kan vi få vite noe om ved å se på deltakelsen i organisasjoner, i politikk og kultur. Et viktig forhold som også vil avdekkes, er sosial kontakt, dvs. ensliges kontakt med venner og familie. Man vil også se på om sosial kontakt og psykisk helse henger sammen, og om det finnes tendenser til såkalt opphopning, dvs. om noen mangler kontakt med både venner og familie og i tillegg til det har liten tilknytning til yrkeslivet. Vi vil få oversikt over tidsbruk og ulike aktiviteter en gjennomsnittsdag. Arbeid er kanskje den aller viktigste faktoren som bestemmer inntekten for aleneboende. Det er derfor viktig å undersøke omfang og type yrkesaktivitet og hvorfor yrkesaktiviteten eventuelt er lav. Vi vil få viktige opplysninger om helse gjennom å se på levevaner og avhengighet, f.eks. av det offentlige hjelpeapparatet. Vi vil også fokusere på aleneboende blant innvandrere. Alt i alt vil denne brede tilnærmingen gi oss en veldig god kunnskap om ensliges livssituasjon og levekår i Norge i dag. Det vil være et unikt stykke kartleggingsarbeid som vi ikke har dokumentert på en slik måte tidligere. Et godt oppdatert kunnskapsgrunnlag er etter min mening en viktig forutsetning for at vi fra Regjeringens side skal kunne vurdere tiltak. Utredningen vil gjøre det mulig å identifisere grupper av enslige som kan ha særskilte problemer og behov. Etter planen vil rapporten fra Statistisk sentralbyrå foreligge første halvår i år. Det er først når jeg har fått hele rapporten, at det er forsvarlig å vurdere hvordan vi på en best mulig måte kan styrke de ensliges situasjon. Jeg mener at dette er helt i tråd med det som stortingsflertallet sa i forrige periode, at man skulle komme tilbake til forslaget om aleneboendes og aleneforsørgeres levekår og mulige tiltak for dem når vi fikk utredninger som gav mest mulig kunnskap om ensliges levekår og livssituasjon. Jeg ser fram til debatten. Jeg vet at det fra samtlige partier i salen er et stort engasjement i denne saken. Jeg vil lytte til de innspill og forslag til løsninger som kommer fram her i dag.