Kristelig Folkeparti mener det er viktig å øke energiproduksjonen basert på nye fornybare kilder. Derfor satser vi bl.a. på utbygging av vindkraft. Vindkraft er ren energi uten utslipp under drift. Norge har som kjent gode naturgitte forutsetninger for vindkraft. Utbyggingen av vindkraft er en viktig del av arbeidet for mer fornybar energi. Norge har som mål at det skal bygges ut 3 TWh vindkraft i Norge innen 2010. Det er allerede gitt konsesjon for nærmere 3 TWh, og flere meldinger og søknader for ytterligere vindkraftanlegg foreligger. Det er positivt. Men vi må sikre at vindkraftutbyggingen skjer på en bærekraftig måte. Vindkraftanlegg er arealkrevende og kan komme i konflikt med andre areal- og samfunnsinteresser. De vanligste konfliktene vi ser i dag, dreier seg om forholdet til reindrift, forsvar, reiseliv og miljø. De viktigste miljøkonsekvensene vil være knyttet til kulturminner og kulturmiljø, landskapspåvirkning, reduksjon av inngrepsfrie naturområder og biologisk mangfold. Mange av de planene for utbygging vi ser i dag, har så stort konfliktpotensial i seg at de ikke vil bli bygd. Det er derfor helt nødvendig at vi bruker tematiske konfliktvurderinger for planlagte vindkraftverk og også andre retningslinjer. Alle berørte instanser må komme inn og bli hørt når vindkraftanlegg planlegges bygd. I konsesjonsbehandlingen må det foretas konsekvensutredninger, høringer og tematiske konfliktvurderinger for hvert enkelt prosjekt. Først da kan vi trekke de nødvendige konklusjonene om egnethet og konfliktpotensial. Først da kan vi sikre at utviklingen skjer på en bærekraftig måte. Kristelig Folkeparti ønsker en koordinering slik at det ikke blir en masse små anlegg langs hele kysten. Det er det mange langs kysten som frykter. Mange anlegg spredt langs kysten vil komme i konflikt med miljø og kulturminner og bidra lite til den samlede energiproduksjonen. Noen fylker har utarbeidet fylkesdelplaner for vindkraft, for derved å få en mer helhetlig plan for hvordan arealene i fylket skal brukes. Kristelig Folkeparti ønsker, i likhet med flertallet, derimot ikke en samlet plan. En samlet plan vil ikke kunne belyse grundig nok hvert enkelt prosjekt. Vi vil da ikke få avdekket nødvendige problemstillinger og faktorer som kan påvirke den enkelte vindkraftutbygging. Som innstillingen påpeker, vil en slik plan da ha liten reell verdi. Den vil være tid- og kostnadskrevende. Den vil også være utdatert før den er ferdig, siden teknologien innen vindkraft er i så stor utvikling. I sum ville det mest sannsynlig stanse vindkraftutbyggingen i Norge, og det ønsker vi ikke. Av Fremskrittspartiets merknader kan det se ut som om nettopp det er deres mål med å fremme et forslag om en helhetlig plan. Alle partier utenom Fremskrittspartiet har kommet med en rekke forslag som vi ber Miljøverndepartementet vurdere, nå som retningslinjer og lokalisering av vindkraftanlegg er under utarbeidelse. Tiltakene går nettopp på å sikre en koordinering, og at alle berørte instanser blir hørt. Disse punktene går på å inkludere reiseliv og annen relevant næringsvirksomhet i kriteriegrunnlaget, på ikke å spre vindkraftanlegg langs store deler av kysten og på å se på rollen til fylkeskommunale og regionale planer, der en bl.a. kan vurdere de krav som stilles til omfanget av slike planer. Departementet blir også bedt om å se på ulike løsninger etter en «sameksistensmodell» for å finne gode løsninger alle parter kan akseptere. I tillegg ønsker flertallet i komiteen en kartlegging av behovet for offshore vindkraftutbygging. Under komitehøringen kom det fram at dersom vi ønsker å stoppe vindkraftutbygging i Norge, kan vi innføre en samlet nasjonal plan, eller vi kan avlyse ordningen med elsertifikater. Mandag kunngjorde Regjeringen at den gjør nettopp det – avlyser grønne sertifikater. Ordningen med elsertifikater ville gitt produsenter av ny fornybar energi et tilskudd på 15–20 øre på toppen av kraftsalget. Når Regjeringen nå sier nei til grønne sertifikater, sier den også nei til å øke satsingen på ny fornybar energi. Mange vindparker vil ikke lønne seg uten elsertifikater. Energibedriftenes landsforening, EBL, bekrefter at mange prosjekter nå vil bli skrinlagt. Det vil øke både usikkerheten og faren for prisstigning, uttaler EBL. For Kristelig Folkeparti, som ønsker å satse på mer fornybar energi, var dette en svært skuffende beslutning fra Regjeringen.