Regjeringen har varslet en reform av mellomnivået i den norske forvaltningen. Reformen ble først kalt en regionsreform, men har nå fått navnet forvaltningsreform. Vi vet ennå ikke så mye om hva Regjeringen vil med det nye nivået, men kommunalministeren har avslørt at det skal bli minst ti av de nye regionene. Det offentlige Norge forvalter årlig over 300 milliarder kr. Dagens fylker forvalter bare 6 pst. av disse. Vi er derfor enig med regjeringspartiene i at mellomnivået trenger en reform, men ikke en geografisk reform. I Venstre vil vi heller snakke om det nye fylket, om hvilken myndighet mellomnivået skal ha, hvilke ressurser det skal rå over, hvordan dette nivået skal finansieres og hvilke oppgaver som skal ligge der. Venstre vil også styrke lokaldemokratiet og kommunene som den primære tjenesteleverandør. Større regioner vil etter Venstres syn bare skape enda større avstand til folk. Dagens fylkes- og kommunegrenser kan gjerne justeres, men det er i første rekke mer myndighet, flere oppgaver og mer penger som er svaret – og ikke et større geografisk forvaltningsområde. Venstres oppfordring er derfor å oppgi drømmen om storregionene og heller gjennomføre en mindre, men viktigere reform med grunnlag i dagens fylker. Venstre mener det er nødvendig med et forvaltningsnivå mellom kommuner og stat. Og vi mener det er viktig at en tung velferdsoppgave ligger på mellomnivået. Venstre mener derfor at sykehusene må tilbakeføres til fylkene. Den forrige Stoltenberg-regjeringens statliggjøring av sykehusene har vist seg å være lite vellykket, både helsepolitisk og ikke minst styringsmessig, slik Venstre og bl.a. Senterpartiet og SV advarte mot i sin tid. Folk føler at de har mistet kontrollen og vet ikke hvem de skal stille til ansvar. Styringen må derfor føres tilbake til et direkte folkevalgt nivå. Venstres reform er altså «det nye fylket» – en videreføring av det vellykkede forsøket med enhetsfylke i Møre og Romsdal. Det innebærer at fylkesmannsembetet reduseres til et rent kontroll- og representasjonsorgan på vegne av staten, mens alle oppgaver utover dette blir underlagt fylkestinget. Slik vil reformen «det nye fylket» også bli en viktig del av Venstres prosjekt for et enklere Norge. Innbyggerne kan rette blikket på én fylkesdør i stedet for et konglomerat av svingdører. En samordning av fylkene og fylkesmannen vil dessuten gi store administrative besparelser. De nye fylkene skal i Venstres reform ha ansvar for næringsutvikling, samferdsel, kultur, helse og de videregående skolene. Innenfor disse oppgavene må man gå opp nye grenser mellom nivåene, slik at mest mulig desentraliseres til primærkommuner og fylker, men også slik at det blir klarhet i hva som er statens oppgaver. Venstre ser for seg at vi kanskje kan få noen færre fylker og kommuner enn i dag, men er sterkt imot at nye geografiske inndelinger skal skje etter diktat ovenfra – dette må bygge på frivillighet. Kommunene og de nye fylkene skal ikke være statsfilialer, men et selvstendig politisk forvaltningsnivå. Venstre vil derfor avvise A4-løsninger som tvinges på befolkningen uten demokratisk forankring.