Riksrevisjonen har i sin forvaltningsrevisjon tatt for seg ulike regjeringers arbeid med regelverksforenkling og reduksjon av skjemabelastning for næringslivet. Tidshorisonten har vært perioden fra 1998 til første halvår 2004. Debatten i dag er på en måte en videreføring av de problemstillingene som ble reist overfor meg fra representanten Fostervold i gårsdagens spørretime. En del av de utfordringene som ble reist i gårsdagens spørretime, vil jeg prøve å utdype noe nærmere i dag. Regjeringen er opptatt av å legge til rette for stabile, forutsigbare og konkurransedyktige rammebetingelser for næringslivet. Vi har store ambisjoner i arbeidet med regelforenkling og reduksjon av skjemabelastningen. Regjeringen arbeider etter tre hovedlinjer for å forenkle og legge til rette for størst mulig verdiskapning i næringslivet: Vi ønsker for det første å satse på videreutviklingen av Altinn. For det andre mener vi kompetansesenteret Orakel i Nærings- og handelsdepartementet skal bidra til at lovforarbeidene framover skal inneholde gode utredninger av konsekvensene for næringslivet. For det tredje: For å kunne gjennomføre treffsikre forenklingstiltak vil Regjeringen fortsette arbeidet med å kartlegge bedriftenes administrative kostnader ved å etterleve regelverket. Slik kan vi finne de forenklingstiltakene som er mest nyttige sett fra brukernes side. Som komiteen uttaler, er det behov for å videreutvikle Altinn. Altinn er fortsatt i oppbyggingsfasen, men har allerede vist hvor viktig elektroniske tjenester er i forenklingsarbeidet. Regjeringens mål er at Altinn i løpet av 2008 skal bli næringslivets inngangsportal til alle offentlige tjenester. Her skal bedriftene få én kanal for å finne og sende inn alle pålagte skjema. Her er det arkiv der bedriftene på en enkel måte skal finne igjen all sin kommunikasjon med det offentlige. Her skal bedriftene finne informasjon om rettigheter og plikter og om offentlige krav og tilbud, nødvendige elektroniske skjemaer for søknader, osv. Også svar på søknader, bekreftelse på informasjon som er sendt inn, og annet som i dag kommer i posten, skal bedriftene få tilsendt elektronisk via Altinn. De tekniske løsningene for dette er langt på vei på plass. Regnskapsregisteret har tatt i bruk denne toveiskommunikasjonskanalen, og flere er i startgropen. Målet er at i løpet av 2008 skal de næringsdrivende som ønsker det, kunne ha all sin dialog med det offentlige elektronisk gjennom Altinn. Selv om de tekniske løsningene er på plass, er det en stor utfordring framover å få både etater og næringsdrivende til å ta i bruk de elektroniske tjenestene, og å videreutvikle dem på en brukervennlig måte. Arbeidet med elektronisk innrapportering er viktig. Men det er også svært viktig å samordne innhentingen av opplysninger, slik at samme opplysning ikke må innhentes fra bedriftene mer enn én gang. Et viktig tiltak her er at alle offentlige etater nå er pålagt å bruke grunndata fra Enhetsregisteret. Et tall som særlig har vært trukket fram fra Riksrevisjonens rapport, er reduksjonen på 2,9 pst. i den totale skjemabelastningen for næringslivet i perioden fra 1998 til første halvår 2004. Jeg har derfor denne gledelige nyheten til Stortinget: Nylig framlagte tall fra Oppgaveregisteret viser at norsk næringsliv i 2005 brukte 580 færre årsverk i arbeidet med utfylling av statlige skjema enn året før. Det aller meste av nedgangen i 2005 skyldes nettopp overgangen til elektronisk innrapportering. Dette viser at satsingen på dette området er riktig, og den er viktig. Skatteetaten alene har gjennom en offensiv satsing på elektronisk utfylling og innsending av skjema i Altinn oppnådd en stor reduksjon i tidsbruken ved utfylling av næringsoppgaven. Disse tallene gjør at den totale reduksjon i antall årsverk som det samlede næringsliv har brukt på skjemarapportering i perioden fra 1998 til og med 2005, er på hele 11 pst. Jeg kan ikke love tilsvarende tall hvert år framover, men dette må sies å love godt for fortsettelsen av det arbeidet som gjøres. Det har vært arbeidet systematisk med tilrettelegging og forenkling overfor næringslivet i en årrekke og under skiftende regjeringer. Det har likevel manglet et godt verktøy for å måle om forenklingstiltakene gir konkrete forbedringer for bedriftene. Ved bruk av den internasjonalt anerkjente standardkostnadsmodellen kan vi nå gjennom bedriftsintervjuer kartlegge hvilke informasjonskrav og administrative prosedyrer som er særlig kostnadskrevende, og hvor det er særlig potensial for forenklinger. Regelverksområdene merverdiavgift, særavgifter og HMS – helse, miljø og sikkerhet – er allerede kartlagt på denne måten. Jeg ser dette som et viktig tiltak, og ønsker å arbeide videre med de øvrige regelområdene. Det er gledelig at komiteen ser arbeidet med forenkling og tilrettelegging for næringslivet som viktig, og ønsker økt progresjon i arbeidet. Jeg kan love at Regjeringen har store ambisjoner med hensyn til hva vi kan oppnå med Et enklere Norge. Så stilte representanten Asmyhr spørsmål knyttet til handlingsplanen og hvorvidt den kommer til Stortinget. Den forrige regjeringen la fram handlingsplan for Et enklere Norge 2005–2009 i juni 2005. Denne regjeringen viderefører ambisjonene i nevnte plan. Avslutningsvis til representanten Høybråten: Først og fremst vil jeg si tusen takk for de mange gode og kloke ord som ble sagt om det samvittighetsfulle arbeidet som mange saksbehandlere gjør knyttet til denne jobben. Det kan representanten mye om gjennom sin nærhet til mange av disse saksbehandlerne. Forenklingssaken må ikke stoppe opp, og skal ikke stoppe opp. Jeg kan forsikre Stortinget om at det er nettopp det som er Regjeringens ambisjon: Vi skal ikke stoppe opp, vi skal videreføre det gode arbeidet som er påbegynt, og om mulig utvise enda større kreativitet for å redusere næringslivets kostnader i framtiden.