Kristelig Folkeparti er enig i at det er behov for en langsiktig strategi for hvordan Forsvaret skal se ut i framtiden. Forslagsstillerne har rett i at Norges sikkerhetspolitiske utfordringer er annerledes i dag enn i 1990. I denne sammenheng kan det være interessant å vise til et dokument som kom for et års tid siden: «Styrke og relevans – strategisk konsept for Forsvaret». «Styrke og relevans» angir de sikkerhets- og forsvarspolitiske rammer for Forsvarets doktriner og den operative virksomheten i Forsvaret. Dokumentet redegjør for Forsvarsdepartementets analyse, men det bygger på politiske avklaringer og beslutninger i Stortinget. Det utgjør altså den politiske basis for Forsvarets virksomhet. Vi har her en samlet framstilling av det sikkerhetspolitiske grunnlaget for Forsvarets operative virksomhet. Forslagsstillerne har rett i at Norge står overfor nye og andre sikkerhetspolitiske utfordringer enn dem vi hadde i 1990. Det er jo nettopp på bakgrunn av det nye trusselbildet at Forsvaret siden 2001 har gjennomgått en så omfattende og utfordrende omstilling. Omleggingen av Forsvaret er forankret i en grundig sikkerhetspolitisk analyse, som det altså er grundig redegjort for i en rekke dokumenter. Forslagsstillerne ønsker at Regjeringen oppretter en bredt sammensatt forsvarskommisjon, som skal foreslå retningslinjer for Forsvaret fram til 2020. Statsråden svarer i sin uttalelse til komiteen med å vise til arbeidet med langtidsplanene for Forsvaret. Forsvarssjefen har igangsatt Forsvarsstudie 07. Til tross for at forslagsstillerne kaller Forsvarsstudien «et tankespill fra forsvarssjefens side», regner jeg med at Stortinget for øvrig er enig med Kristelig Folkeparti i at Forsvarsstudien bør regnes som et viktig fagmilitært råd til Regjeringens arbeid med den neste langtidsplanen. I tillegg oppnevner Regjeringen denne våren et forsvarspolitisk rådgivende utvalg, som skal bidra til å forberede grunnlaget for den neste langtidsplanen. På den måten ønsker Regjeringen å sikre en bredest mulig forankring av den videre moderniseringen av Forsvaret. Jeg er usikker på om jeg vil si meg enig med regjeringspartienes representanter i deres konklusjon i innstillingen om at statsrådens svar ivaretar forslagsstillernes intensjoner. Høyres representants bemerkning om at det er vanskelig å sammenligne disse to alternativene, har nok, etter mitt skjønn, mye for seg. Kristelig Folkeparti støtter imidlertid nedsettelsen av det nye forsvarspolitiske utvalget og vil selvfølgelig delta der. Regjeringen Bondevik I nedsatte i 1999 et forsvarspolitisk utvalg som fikk i mandat å vurdere Forsvarets struktur og virksomhet og foreslå endringer i denne. Med omtrent samme frist arbeidet forsvarssjefen med Forsvarsstudie 2000 som gav fagmilitære anbefalinger om Forsvarets framtid. En tilsvarende prosess er igangsatt nå, og vi er spente på resultatene av arbeidet både fra forsvarssjefens og fra det forsvarspolitiske utvalgets side. Kristelig Folkeparti kommer som nevnt til å delta i utvalget. Vi ønsker imidlertid å benytte denne anledningen til å gjøre noen viktige presiseringer rundt utvalgets mandat og funksjon. Det konkrete mandatet for utvalgets arbeid, er, så vidt vi er kjent med, ikke ferdigstilt. Vi er imidlertid blitt opplyst om at utvalget skal vurdere og drøfte en rekke viktige forsvarspolitiske spørsmål. Utvalget skal også fremme forslag til prioriteringer innenfor ulike områder, spesielt nevnt er Forsvarets ambisjonsnivå og verneplikten. Kristelig Folkeparti mener det er viktig at det i utvalgets mandat legges vekt på at arbeidet skal ha et bredt sikkerhetsperspektiv, et samfunnssikkerhetsperspektiv. Kompleksiteten ved dagens samfunn og trusselbilde er så betydelig at både militære og sivile ressurser må benyttes sammen for å kunne beskytte befolkningen og samfunnets verdier. Det er viktig at utvalget arbeider med utgangspunkt i et totalforsvarskonsept. Utvalgets arbeid skal foregå parallelt med Forsvarsstudie 07, ikke på grunnlag av denne. Dette skal være formelt atskilte prosesser, noe som skal resultere i selvstendige og uavhengige innspill til Regjeringen. Kristelig Folkeparti mener det er viktig at de parallelle utredningene ikke forsinker eller forstyrrer hverandre. Samtidig vil det være viktig med en viss informasjonsutveksling mellom de to prosessene. Kristelig Folkeparti legger også til grunn at det forsvarspolitiske utvalget ikke binder den påfølgende politiske prosessen. Til slutt: Forslagsstillerne trekker også fram et viktig forhold når de skriver at de budsjetter som Stortinget vedtar, må reflektere den organisasjon og de oppgaver Forsvaret får. Det er helt avgjørende med balanse mellom det budsjettnivået og det ambisjonsnivået som Stortinget vedtar for Forsvaret.