I dokumentet fremmer representantene Halvorsen og Reikvam tre forslag. For det første foreslås det at videre gjennomføring av nasjonale prøver stoppes for 2005, og at planlagte prøver i 2006 utsettes. For det andre foreslås det at i det videre arbeidet med nasjonale prøver skal eventuell informasjon baseres på et statistisk utvalg av elever. Og for det tredje foreslås det at Regjeringen i det videre arbeidet skal engasjere ulike fagmiljøer for å utvikle prøvene som et pedagogisk hjelpemiddel. Sosialistisk Venstreparti er i komiteen blitt stående alene om disse forslagene. Et bredt flertall er imidlertid enig i at det er viktig at de nasjonale prøvene utvikles videre gjennom at ulike fagmiljøer engasjeres, men konstaterer at dette gjøres allerede. Jeg regner med at SV selv begrunner sin konklusjon, og at det samme gjelder Fremskrittspartiet og representanten Simonsen, som for en stor del har egne merknader og konkluderer med å avvise dokumentet, mens flertallet ønsker at dokumentet vedlegges protokollen. Det er viktig å tredele debatten rundt de nasjonale prøver: i en prinsippdebatt, skal vi ha nasjonale prøver og hvorfori en offentliggjøringsdebatt, er resultatet fra prøvene offentlige, skal de offentliggjøres og i tilfelle hvordanog til sist i en debatt rundt de praktiske forholdene omkring gjennomføringen av prøvene Fra Høyres side er vi svært tilfreds med at et bredt flertall, alle unntatt SV, står på viktigheten av at de nasjonale prøvene gjennomføres både i 2005, 2006 og videre framover. Prøvene er en del – og en viktig del – av det nasjonale kvalitetssikringssystemet. Norge har vært sent ute med å utvikle et godt system for å sikre kvalitet i undervisningen, men de siste årene har Stortinget, flere ganger enstemmig, sluttet seg til at det skulle utarbeides et kvalitetssikringssystem der nasjonale prøver skulle være et element. Jeg viser til Budsjett-innst. S. nr. 12 for 2003-2004 der flertallet, inkludert SV, slutter seg til at prøvene skal innføres og gjøres obligatoriske fra våren 2004. Høyre sier seg tilfreds med at et bredt flertall står på dette fremdeles, og at det kan slås fast at de nasjonale prøvene er kommet for å bli. Komiteen har vært tydelig på hensikten med prøvene, siden det kan synes som om det har vært noe uklarhet rundt dette på skolene. Prøvene er til for at skolene bedre skal kunne tilpasse undervisningen til den enkelte elev. Samtidig vil prøvene være et godt verktøy for kvalitetssikring ved den enkelte skole og i den enkelte elevgruppe. Det kan stilles spørsmål ved om prøvene ut fra dette har fått den rette form og det rette innhold, og derfor ber vi departementet evaluere dette. Det er viktig at prøvene fungerer etter sin hensikt. Først da får prøvene den nødvendige legitimitet. Hensikten med prøvene er også grunnen til at flertallet ber departementet vurdere tidspunkt for avholdelse av prøvene. Det er også hovedgrunnen til at prøvene må omfatte alle elevene i de aktuelle årskull og ikke bare et statistisk utvalg. Tilpasset opplæring kan ikke gis ut fra et statistisk utvalg og et gjennomsnitt. Høyre er også tilfreds med konklusjonen til flertallet om fortsatt offentliggjøring på skoleporten.no. Resultatene av prøvene er offentlige i henhold til offentlighetsloven selv om det ikke er krav om såkalt aktiv offentliggjøring. Fra Høyres side har vi hele tida ment at offentliggjøring skjer på den beste og mest forsvarlige måte når det gjøres forberedt og med et tilhørende informasjonsopplegg. Prøveresultatene blir i dag ikke offentliggjort slik at de lett kan rangeres. Det kreves et betydelig arbeid for å få rangert skolene, og det er beklagelig at det er slike nærmest verdiløse rangeringer som har gitt oppslag i media. Både statsråden og stortingsflertallet har hele tida advart mot slike rangeringslister som altså ikke uten videre kan leses ut av skoleporten.no. Komiteflertallet ber derfor departementet vurdere hvordan resultatene kan offentliggjøres slik at rangering gjøres enda vanskeligere. I den forbindelse peker komiteflertallet på at en løpende offentliggjøring av prøveresultatene kan være et virkemiddel. Komiteen har fått mange innspill på at det har vært mangler ved gjennomføringen av årets prøver. Her er et forbedringspotensial. Det ser vi alle. Jeg har stor forståelse for den frustrasjon som har vært på enkelte skoler, ja mange skoler, når ting ikke har fungert som det var tenkt det skulle. Jeg er svært glad for at statsråden tar disse tilbakemeldingene på alvor. I sitt brev til komiteen av 9. mars 2005 er hun tydelig på det. Det er gledelig og nødvendig. Jeg forutsetter at gjennomføringen av årets prøver evalueres nøye både med hensyn til innhold, form, informasjon i forkant av prøvene, tids- og ressursbruk, dataopplegg og tilbakemeldingsprosedyrer. Det er også viktig at det er god dialog mellom myndighetene og ulike brukerorganisasjoner. Referansegruppen som ble opprettet i begynnelsen av mars, vil bli organet for den gode dialog og det gode samarbeid for å videreutvikle prøvene, slik at de fortsatt kan være et viktig element i kvalitetssikringssystemet for utdanning. Prøvene kan bli bedre, gjennomføringen kan bli bedre, men her er mye godt å bygge videre på. Det er det heldigvis et bredt flertall for i denne salen.