De siste årene er det utdannet 1 200–1 400 førskolelærere årlig. Opptakstallene til førskolelærerutdanningen viser en økning i 2005 til totalt 2 064. Tallene har ligget på rundt 1 900 de siste fem årene. Regjeringen har foreslått 80 nye studieplasser til førskolelærerutdanningen i tilleggsproposisjonen for 2006. Det er også satt av 20 mill. kr til desentraliserte studietilbud fra 2006, som bl.a. kan gå til desentralisert og deltids førskolelærerutdanning. Situasjonen i dag er at få kvalifiserte søkere avvises. Mange søkere tas opp på grunnlag av realkompetanse. Videre er gjennomsnittsalderen relativt lav blant førskolelærere, og avgangen fra yrket på grunn av pensjon er ennå liten. Dette innebærer også at erstatningsbehovet er relativt lavt. Når jeg i dag ikke er like bekymret som representanten Molvær Grimstad for rekrutteringen av førskolelærere til barnehagene, er det med grunnlag i en prognose fra Statistisk sentralbyrå som nylig ble laget på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet om det framtidige behovet for førskolelærere. Byrået har på bakgrunn av tall for fjerde kvartal 2003 og ulike forutsetninger gjort forskjellige framskrivinger av behovet for førskolelærere. Under alle sett av forutsetninger som er gjort i SSBs prognoser, virker det som om vi vil få dekket behovet for førskolelærere i framskrivingsperioden fram til 2015. Dette gjelder også når det er tatt hensyn til målet om full barnehagedekning i 2007, opptakstall til utdanningen, yrkesvalg, alder, avgang m.m. Selv om en regner med at etterspørselen etter førskolelærere utenfor barnehager og skoler vil øke, kan overskuddet av førskolelærere fortsatt komme opp i 6 000 i perioden 2008–2015. Dette vil kunne være en nyttig reserve som vil kunne ivareta timetallsreformen. Det må presiseres at dette er prognoser, og at det derfor hefter en viss usikkerhet til tallmaterialet. Det er også viktig å ha med seg at disse prognosene gjelder på landsbasis. Vi må fortsatt regne med at det vil være lokale variasjoner i tilbudet på arbeidskraft. Vi ser slike lokale variasjoner bl.a. ved at 2 000 personer i dag arbeider som styrer eller pedagogisk leder på dispensasjon på grunn av manglende førskolelærerutdanning. Dette problemet er størst i Oslo og Akershus. I den nye barnehageloven stilles det følgende krav til barnehagens faglige leder: Barnehagen skal ha en daglig leder med utdanning som førskolelærer eller annen høgskoleutdanning, som gir barnefaglig og pedagogisk kompetanse. Det innebærer altså at styrer ikke lenger må være førskolelærer. Samtidig er det lovfestet at barnehagen skal ha «en forsvarlig pedagogisk og administrativ ledelse». Det innebærer altså at annen treårig pedagogisk utdanning på høgskolenivå med videreutdanning i barnehagepedagogikk kvalifiserer for tilsetting som pedagogisk leder i barnehagen. Det blir i 2006 lagt til rette for et nettbasert videreutdanningstilbud for andre utdanningsgrupper som med slik videreutdanning kan fylle kravene i lov om barnehager. Det jobbes også med å rekruttere flere menn og minoritetsspråklige til barnehagen. Dette vil også ha positiv effekt på rekrutteringen til barnehagesektoren. Vi har med andre ord allerede iverksatt flere tiltak for å sikre kvalifisert personale til barnehagene. Disse vil jeg nå samle og videreutvikle i en egen tiltaksplan. Departementet arbeider også nå med en plan for kompetanseheving for barnehagepersonalet, som skal iverksettes i løpet av året. Dette er også viktig for å sikre rekruttering og gode arbeidsforhold.