Representanten Holmås skal i hvert fall ha det at han snakker om arbeidsløse, ikke arbeidsledige, for jeg har skjønt at det har gått et viktig skille der for enkelte på de rød-grønnes side. 12 milliarder kr er et tall vi nå har fått servert i ulike sammenhenger. Det er liksom de milliardene denne regjeringen har mer å rutte med enn den tidligere regjeringen. I det ligger vel en eller annen slags formening om at det er nivået på skatt som er uttrykk for hvor mye skatt man får inn. Man glemmer helt det at man skal ha en dynamisk næringspolitikk, en god økonomisk politikk, som i sum bringer inn verdier til fellesskapet i form av f.eks. skatter og avgifter. Men så lenge man holder seg til disse 12 milliardene, har man lagd seg selv et slags mantra om at man har så mye mer til disposisjon enn alle andre, og så glemmer man stort sett hele den verdiskapingen som er nødvendig for i det hele tatt å få skatteinntekter. Det forundrer meg at i hvert fall enkelte innenfor regjeringspartiene så monomant holder på dette. Når det gjelder Regjeringens forslag, endrer vi i Kristelig Folkeparti på skatte- og avgiftsopplegget, ved at vi foreslår reduksjoner i bruttoskatter og avgifter på om lag 1,25 milliarder kr. Samtidig foreslår vi avgiftsskjerpelser på om lag 1,1 milliarder kr. Jeg skal gå inn på noen av de viktige endringene vi foretar i vårt opplegg. Vi går inn for å videreføre skattefordelene ved individuell pensjonssparing, herunder også kollektiv og individuell livrente. Jeg kan bare gjenta det representanten Flåtten sa, at for oss er dette en viktig forutsetning for det som representanten Sandal pekte på som en mulighet for et bredt pensjonsforlik. Så har jeg sagt det. Kristelig Folkeparti aksepterer heller ikke den foreslåtte innstramningen i SkatteFUNN-ordningen. Vi vil absolutt videreføre denne stimulansen til forskning styrt av den enkelte bedrift. Når Regjeringen i kombinasjon med dette overhodet ikke har satset på høyskoler og universiteter, ser vi en slagside i Regjeringens opplegg på dette området. I tillegg har vi en viss økning av innslagspunktet for toppskattens trinn 1, mens vi øker bunnfradraget for formuesskatt med 15 000 kr mer enn Regjeringen. Det er bl.a. for å skjerme en del pensjonister som sitter med et nedbetalt hus, og som med Regjeringens opplegg de to siste årene har fått en betydelig økning i sin del av formuesbeskatningen. Så nevnte representanten Flåtten vårt forslag om nedskrivning av arveavgift ved generasjonsskifter. Vi skulle ønske at Regjeringen hadde sett positivt på et slikt forslag, for vi står overfor mange generasjonsskifter i de små og mellomstore bedriftene der arveavgiften faktisk kan utgjøre en grunn til at man ikke foretar et generasjonsskifte, men heller selger bedriften eller eventuelt legger den ned. Så vet vi også at det innenfor regjeringspartiene er en del som er opptatt av det vi kan kalle arbeidende kapital innenfor formuesbeskatningen, dvs. at vi bør frita arbeidende kapital for formuesbeskatning. Vi har fremmet et forslag der vi ber Regjeringen se på det. Vi registrerer at det ikke får flertall, men vi vet også at det i hvert fall er representanter innenfor regjeringspartiene som nok har sans for å se på formuesbeskatningen ut fra en slik synsvinkel. Så ønsker vi å gi det håndslaget til det frivillige Norge som det er å øke fradragsgrensen for gaver til frivillige organisasjoner. Nåværende regjering fulgte ikke opp Bondevik II-regjeringens forslag til budsjett for inneværende år i så måte, og det står på stedet hvil, mens fagforeningsfradraget altså øker betraktelig. Det er også et signal å sende ut. Jeg vil avslutningsvis ta opp våre forslag i innstillingen. Så skal jeg bare si at hvis noen lurer på om vi har økt avgiften på alkohol og snus, så har vi det.