Stortinget behandler i dag St.meld. nr. 12 om helse, miljø og sikkerhet i petroleumsvirksomheten. Med denne meldingen ønsker Regjeringen å fokusere på de sentrale utviklingstrekkene og utfordringene innenfor petroleumsvirksomheten på sokkelen og på de landanleggene Petroleumstilsynet har ansvaret for å følge opp. Petroleumsvirksomheten er landets største næring. Det er Regjeringens mål at petroleumssektoren skal være verdensledende på helse, miljø og sikkerhet og en foregangsnæring med hensyn til styring av bl.a. storulykkesrisiko. Dagens petroleumsvirksomhet holder et generelt høyt nivå på helse, miljø og sikkerhet. Uønskede hendelser de senere årene har likevel vist at virksomheten kan innebære storulykkesrisiko, fare for personskader og arbeidsbetinget sykdom og miljøforurensning. Denne sektoren har også stor betydning for norsk økonomi og samfunnslivet for øvrig. Regjeringen mener derfor det er riktig og viktig med en sterk fokusering på virksomhetens HMS-nivå. Komiteen støtter også denne målsettingen i sin innstilling. Storulykker i petroleumsvirksomheten har et potensial for å kunne ha betydelige negative konsekvenser og medføre kostnader både av menneskelig og sosial, miljømessig og økonomisk karakter. Forebygging av storulykker i petroleumsvirksomheten handler først og fremst om å verne liv, men er også en sentral forutsetning for å åpne miljøsårbare områder for virksomhet og å opprettholde Norges omdømme med hensyn til leveransesikkerhet. Dette ansvarsområdet omfatter derfor både arbeidsmiljøforhold og teknisk og operasjonell sikkerhet i en høyteknologisk næring. Den første stortingsmeldingen om HMS i petroleumsvirksomheten ble lagt fram i 2001. Stortinget bad i den forbindelse om at en slik melding legges fram hver fjerde år. I tiden som har gått siden den forrige stortingsmeldingen, har vi dessverre ikke sett en vedvarende positiv utvikling i form av redusert storulykkesrisiko. Det er allikevel grunn til å framheve at redusert risiko på enkeltområder ser ut til å ha en klar sammenheng med felles fokus fra industrien og myndighetene. Dette er viktig lærdom, og Regjeringen ønsker at meldingen skal være en rettesnor for på hvilke områder innsatsen bør gjøres de nærmeste årene. Jeg vil understreke betydningen av det gode og brede partssamarbeid som er etablert innenfor petroleumssektoren. Noen av de positive endringene i HMS-tilstanden de siste årene viser at en god dialog og samarbeid mellom partene og myndighetene er viktige forutsetninger for å bedre HMS-nivået og sikre fortsatt verdiskaping. I meldingen setter vi også søkelyset på at de menneskelige og samfunnsøkonomiske konsekvensene av hendelser, arbeidsbetinget sykdom og skade i petroleumsvirksomheten er betydelige. Vi ser nærmere på de enkelte sider ved en arbeidsplass i petroleumsvirksomheten og peker særlig på risiko forbundet med arbeidstidsordninger og kjemikalieeksponering. Regjeringen vil følge opp rapportene fra de partssammensatte gruppene som har sett på dykking i petroleumsvirksomheten og bruk av kjemikalier gjennom tidene i petroleumsvirksomheten, og vi er opptatt av at de oljearbeiderne som ikke har kunnskap om hva de er eksponert for, skal få svar. Det er positivt at komiteen også understreker betydningen av disse temaene. Jeg vil imidlertid understreke at Norge har et godt utbygd helse- og velferdssystem. Regjeringen ønsker ikke å etablere særordninger for arbeidstakere på sokkelen, og arbeidstakere i petroleumsvirksomheten må i utgangspunktet omfattes av de samme ordningene som resten av arbeidslivet. Petroleumsnæringen må ha kontinuerlig oppmerksomhet på å hindre at arbeidstakere utsettes for arbeidsforhold og belastninger som fører til tidlig utstøting. En partssammensatt arbeidsgruppe har sett særskilt på forhold av betydning for utstøting fra arbeidet på sokkelen, og har kommet med forslag til oppfølgingstiltak. Både myndigheter og næringen må fokusere på å følge opp anbefalingene fra arbeidsgruppen. Samtidig er det nødvendig, både for myndighetene og partene, å skaffe mer kunnskap om de enkelte risikofaktorer. Regjeringen vil derfor fortsatt prioritere forskningsinnsats på HMS i petroleumsvirksomheten. Vi vil ha økt oppmerksomhet på bl.a. arbeidstidsordninger og kjemikalieeksponering. Det er allerede igangsatt egne prosjekter for å identifisere og prioritere FoU-behov ved tidligere og nåværende eksponering av kjemikalier og i forhold til de spesielle arbeidstidsordningene som finnes på sokkelen. Risikostyring, omfang og årsaker til sykefravær, effekter av dagens arbeidstidsordninger og sammenhengen mellom eksponering for kjemikalier og arbeidsbetinget sykdom er blant de tema det er behov for mer kunnskap om. I forbindelse med behandlingen av St.meld. nr. 47 for 2002-2003 om pionerdykkerne bad Stortinget Regjeringen om å komme tilbake med en gjennomgang av hvordan dykkingen i petroleumsvirksomheten foregår i dag. Dette temaet er gjennomgått i samarbeid med partene og presenteres i meldingen. Vi har også sett nærmere på innaskjærs dykking innenfor Arbeids- og inkluderingsdepartementets ansvarsområde. Dette har vært en nyttig og riktig øvelse. Fagfolkene og partene konkluderer med at dykking slik den foregår i petroleumsvirksomheten på sokkelen i dag, er å anse som forsvarlig.