Utbruddet av fugleinfluensa i våre naboland i Østersjøområdet gjør det bare til et tidsspørsmål før vi også får slike utbrudd i Norge. Da jeg bad om å få en redegjørelse til Stortinget fra ansvarlige statsråder, var det nettopp for å forsikre meg om at Regjeringen hadde den høyeste beredskap for å forebygge store konsekvenser for folk og dyr. Jeg vil også takke for to veldig gode redegjørelser fra statsrådenes side. Til nå er 93 mennesker på verdensbasis, fra 2003 til i dag, døde av fugleinfluensa – alle etter tett kontakt med smittede fugler. Befolkningen i alle de landene der fugleinfluensaen har rammet mennesker, har et levesett som innebærer tettere kontakt mellom fugler og mennesker enn vi har tradisjon for i Norge. Vi kan på ingen måte snakke om en pandemi pr. i dag. Det er derfor ingen grunn til å overdramatisere situasjonen for oss mennesker. Først dersom viruset utvikler seg og overføres fra menneske til menneske, kan vi få en situasjon som kan sies å være dramatisk. Helse- og omsorgsministeren har i dag redegjort for at departementet også har en generell beredskap for en eventuell slik situasjon, og det er betryggende. Fugleinfluensa er først og fremst, som det har vært sagt her i dag, en dyresykdom. Det er derfor grunn til å tro at de største konsekvensene i Norge vil være knyttet til å bekjempe denne og mulige konsekvenser for næringsutøvere med dyrehold i rammede områder. Norsk fjørfehold vil stå overfor næringsmessige konsekvenser knyttet til å hindre smitte fra vill fugl, men også mulighetene for manglende avsetning av kyllingprodukter må kunne forventes. Selv om kyllingproduktene ikke er direkte smittet, vil nok mange forbrukere beskytte seg selv, eller tro de beskytter seg selv, ved ikke å spise egg og kylling. Det er i en slik situasjon viktig å ikke skape panikk og feil reaksjon, og god informasjon og troverdige tiltak må ligge i bunnen for å skape tillit mellom produsenter og forbrukere. Jeg har registrert at Mattilsynet har utarbeidet en plan for forebygging og bekjempelse av fugleinfluensa. Det er positivt og betryggende. Vi har hørt i dag at det er en omfattende plan. Denne pålegger næringsutøverne strenge restriksjoner dersom de er i et område med smitte, og det vil kunne gi et tap i næringsinntekt. Kristelig Folkeparti har lagt merke til forslaget fra Norges Bondelag om å gi erstatning ved frivillig nedslakting av fjørfe. Vi forventer at Regjeringen vurderer dette forslaget nærmere, da dette må sies å være en sykdom og forbrukerreaksjoner næringsutøverne faktisk har liten kontroll over. Også andre næringer kan berøres, f.eks. reiselivet. Vi mener derfor det er viktig for Regjeringen å fokusere på de næringsmessige utfordringene som fugleinfluensaen stiller oss overfor. Folkehelse er selvsagt et viktig fokus, kanskje det viktigste, men det å analysere og forebygge de negative økonomiske virkningene i ulike næringer må heller ikke glemmes. Landbruks- og matministeren berørte også dette i sitt innlegg, og nevnte, slik jeg oppfattet det, at dette kan vurderes i forhold til RNB om nødvendig. De ansvarlige ministrene har i dag redegjort for en situasjon med fugleinfluensa. Jeg mener noe av det viktigste myndighetene nå bør prioritere høyt, og som jeg også hører gjøres, er å skape trygghet i befolkningen for at det finnes en god beredskap. Myndighetene må klare å kommunisere at vi har en helhetlig tilnærming til et meget sannsynlig utbrudd av fugleinfluensa i Norge, og med det mener jeg en best mulig tverrdepartemental beredskap overfor spredning både mellom fjørfe og mennesker, og eventuelt mellom mennesker – både i et kortsiktig og langsiktig perspektiv. Til slutt takker jeg for to gode redegjørelser fra statsrådene.