Statistikken over anmeldte forsikringsbedragerier for perioden 2000–2005 viser en nedgang i anmeldte forhold, fra 367 i 2000 til 196 i 2005. Det er likevel grunn til å anta, slik representanten Odd Einar Dørum også gjør i spørsmålet, at mørketallene på dette området er store, og at anmeldelsestallene ikke gir et riktig bilde av situasjonen. Det er også bakgrunnen for at Regjeringa har valgt, i tråd med Soria Moria-erklæringa, å sette i verk tiltak for å øke oppklaringsprosenten også på dette området. Effektiv forebygging og kriminalitetsbekjempelse av forsikringsbedragerier forutsetter bl.a. et godt samarbeid mellom politi, påtalemyndighet og forsikringsbransjen. Jeg har derfor forelagt spørsmålet for Politidirektoratet og Riksadvokaten. Politidirektoratet opplyser at det allerede er etablert et nært samarbeid mellom direktoratet og Finansnæringens Hovedorganisasjon for å diskutere tiltak rettet mot utviklingen innen forsikringsbedragerier. For å øke mulighetene for å avdekke og straffeforfølge økonomisk kriminalitet, herunder forsikringssvindel, vil politiet arbeide videre med kompetansehevende tiltak, som jeg mener er åpenbart nødvendig. Økoteamene i politidistriktene, som spørreren kjenner godt til, skal utvikles til å bli kompetente og stabile fagmiljøer for å ta seg av bl.a. denne type saker. Politidirektoratet vil i samarbeid med Politihøgskolen arbeide videre med å videreutvikle finansiell etterforskning som fag, spesielt gjennom å styrke faget i høgskolens grunnutdanning. Det kan også nevnes at Finansnæringens Hovedorganisasjon bidrar med undervisning om forsikringsbedragerier på Politihøgskolen. Riksadvokaten viser overfor meg bl.a. til en rapport mottatt 9. august i år fra Finansnæringens Hovedorganisasjon om «Politiets oppfølging av anmeldt forsikringssvindel». Det framgår av rapporten at forsikringsselskapene anmeldte 806 saker til politiet i perioden 2001–2004, og at bortimot halvparten av de politianmeldte sviksakene ble henlagt. Videre framgikk det at 68 pst. av alle anmeldte sviksaker enten ble henlagt eller ikke sluttført før det var gått mer enn ett år. Undersøkelsen viser også at klager over politiets henleggelser sjelden fører fram. På denne bakgrunn har Riksadvokaten oppfordret forsikringsselskapene til å klage over henleggelser som selskapene er uenige i, til Riksadvokaten, også i de tilfeller der klagen vil være en «tredjeinstansklage», der Riksadvokatens vedtak ikke kan påklages. Dette vil særlig gjelde dersom forsikringsselskapene mener å ha avdekket systematiske feil ved politiets og eventuelt statsadvokatens håndtering av sakene. En slik klage vil være noe annet enn en klage på avslag i enkeltsak. Hittil har Riksadvokaten ikke mottatt klager fra næringen. Riksadvokaten er i dialog med Finansnæringens Hovedorganisasjon, og det er berammet et møte i nær framtid for å drøfte rapporten og de spørsmål som etter forsikringsnæringens syn gir grunn til bekymring. Riksadvokaten framholder at man etter møtet vil vurdere om det er behov for nærmere undersøkelser eller tiltak på dette området. Jeg vil også sjøl, som jeg har gitt uttrykk for i media, ta initiativ til et møte mellom politisk ledelse i Justisdepartementet og de aktuelle organisasjoner som har tatt opp dette spørsmålet. Jeg vil understreke igjen at bekjempelse av økonomisk kriminalitet er høyt prioritert for Regjeringa. Og det er satt i verk tiltak for å bedre situasjonen. For det første er det avgjørende at vi får nok bemanning ute i politidistriktene slik at man nettopp ser seg råd til også å gå inn i denne type saker som ikke synes å være dagsaktuelle, men som kanskje er mer i mørke enn det annen type kriminalitet er. Det er årsaken til at Regjeringa har bevilget nærmere 100 mill. kr ekstra til politiet i inneværende år. Det er også viktig for oss å signalisere at når vi ønsker et maksimalt opptak på Politihøgskolen, slik vi nå foreslår i budsjettet for neste år, skal det danne grunnlag for å kunne ta seg av denne type vanskelige problemstillinger, som jeg syns det er prisverdig at representanten Dørum tar opp på denne måten. Så vil jeg også vise til den tilleggsproposisjonen som Regjeringa kom med i fjor, der vi styrket bevilgningen til Økokrim med totalt 6,2 mill. kr, som tilsvarer ca. 11 årsverk, dette nettopp for å sette styrke bak hvitvaskingsenheten – hvitvasking som jo har nær sammenheng med den type kriminalitet som representanten Dørum nå trekker fram. For øvrig mener jeg det er god grunn til å videreføre de gode tiltakene i handlingsplanen mot økonomisk kriminalitet som Bondevik II-regjeringa og daværende justisminister Dørum lanserte i 2004, og de må følges opp bl.a. med konkrete bevilgninger.