Sakens ordfører har på vegne av komiteen på en god måte presentert sentrale utfordringer for politiet. Politiet angår folk, politiet engasjerer folk. Politiet er, etter mitt skjønn, også blitt flinkere til å kommunisere med folk. Politiets betydning for folks trygghet i hverdagen er det ingen uenighet om. Derfor har vi også klare forventninger til politiets tilstedeværelse og evne til å handle når kriminalitet begås. Mange er med rette opptatt av og etterlyser et mer synlig politi. Fra Høyres side vil vi understreke viktigheten av at også dette aspektet vies oppmerksomhet i den pågående evalueringen av politireformen. Høyre er opptatt av at politi- og lensmannsetaten skal videreutvikles med utgangspunkt i en lang tradisjon med lokalt forankret tjeneste, og den styrke som ligger i inngående kjennskap til lokalsamfunnet. Økende mobilitet har medført endringer i bosettingsmønsteret, og folks ferie- og fritidsvaner gir nye utfordringer knyttet til variasjoner i folketall til ulike tider av året. Høyre mener bemanningen i politiet må ha en fleksibilitet som fanger opp store sesongmessige svingninger i folketall, enten vi snakker om sommeren på Sørlandet eller vinteren i Hallingdal. Vi kan ikke forvente at lokalt politi og lensmenn uten videre skal kunne takle en tidobling av folketallet. Derfor etterlyser Høyre en fornyet tilnærming til bemanning, slik at både lokalbefolkning og gjester kan ha trygghet for at politiet faktisk har kontroll i slike situasjoner. Når samtlige partier er enige om å be Regjeringen utrede responstid for politiet, skjer det i erkjennelse av at tiden det tar før politiet kommer, kan være kritisk om liv og helse står på spill. Høyre mener det er hensiktsmessig å ta hendelsens alvorlighetsgrad, geografi og tid med i vurderingen av hva som er rimelig responstid. Slike hensyn må siden legges til grunn ved fordeling av ressurser. Lange avstander i distriktene er en kompliserende faktor det også må tas hensyn til. Den raske samfunnsutviklingen stiller stadig større krav til politiets kompetansenivå. Ambisjonen må alltid være at politiet skal ligge i forkant av kriminalitetsutviklingen. Dette gjelder ikke minst på det teknologiske området, hvor kriminaliteten tar stadig nye og mer alvorlige former. Det stiller oss overfor tilsvarende utfordringer i forhold til politiets metodebruk. Vi må være meget bevisste på hvor grensene for lovlige metoder går. En oppdatert politi- og lensmannsetat på dette feltet vil til syvende og sist være avgjørende for enkeltindividets rettssikkerhet. Høyre imøteser behandlingen av den spesielle delen av straffeloven neste år, og mener det faller naturlig med en fornyet vurdering av metoder opp mot strafferammer og lovbruddets art. Høyre vil ha en særskilt vurdering av overgrep mot barn, og hvordan politiet fra sitt ståsted kan bidra til å styrke barns rettslige stilling. Høyre mener det nå er viktig å rette oppmerksomhet mot offerets situasjon fordi justissektoren for ensidig har fokusert på gjerningspersonen. Politiet står i fremste rekke når det gjelder å møte og ivareta personer som ofte er i en svært sårbar situasjon, enten det er voksne eller barn som blir ofre for kriminalitet. Fornærmedeutvalgets utredning inneholder en serie forslag til styrking av fornærmedes og etterlattes stilling i straffesaker. En egen arbeidsgruppe skal videre vurdere mer praktiske aspekter ved pårørendes og offerets møte med politi og rettsapparat. Siden dette av mange oppleves problematisk, forutsetter Høyre at justisministeren vil gi denne problemstillingen høy prioritet og sørge for at Stortinget så snart som mulig får seg forelagt en sak om de ulike forslagene, i den hensikt å lette ofrenes og pårørendes situasjon i møte med politi og rettsvesen. Politiet har forebygging som en av sine mest sentrale oppgaver. Barn og unge er en særlig viktig gruppe. Målet er å holde de yngste unna kriminalitet og fange opp og snu dem som er i ferd med å innlede en kriminell løpebane. Samfunnets reaksjon må være rask og tydelig. Mange kommuner har med suksess adoptert SLT-modellen og etablert et forpliktende samarbeid med politiet og andre aktører i lokalmiljøet. Hensikten er åpenbar: å forebygge bedre og hjelpe barn og unge som trenger det. Forslaget om et politiråd i alle kommuner må ses på som en videreutvikling av SLT-samarbeidet og ikke komme i tillegg til dette. For å sikre politiets framtidige slagkraft må det legges enda bedre til rette for lederutvikling og kompetanseheving i politietaten. Svikt i søkningen til Politihøgskolen kombinert med større avgang fra politikorpset i årene framover gjør det nødvendig med forsterket innsats for å sikre nyrekruttering til politistyrken. Det er et faktum at deler av Distrikts-Norge allerede i dag sliter med å få besatt ledige politi- og lensmannsstillinger. Da er det frustrerende å oppleve at Politidirektoratet har stoppet den populære stipendordningen initiert av Vest-Finnmark politidistrikt for andre års politistudenter. Høyre er tilfreds med at en samlet komite nå likevel ber Regjeringen utrede ulike rekrutteringsvirkemidler. Vi mener det haster med å få på plass og få klargjort hva slags verktøy politidistriktene kan benytte i rekrutteringsøyemed. Politiets evne til å handle er også et spørsmål om å gi politiet ressurser, utstyr og metoder som matcher samfunns- og kriminalitetsutviklingen. Kampen mot organisert kriminalitet, barneporno, overgrep mot barn via nettet og hvitvasking av utbytte fra kriminelle handlinger setter høye krav til et kompetent politi hva angår utstyr og kunnskap, ikke minst om de nye mediene. Politiets grunnutdanning og etter- og videreutdanning må løpende tilpasses de nye behovene. Den profesjonsrettede forskningsinnsatsen må trappes opp, og resultatet fra forskningen – og det er viktig – må formidles slik at politi- og lensmannsetaten kan nyttiggjøre seg slik ny kunnskap. Oslo er landets fremste ansikt utad, og byen skal oppfattes som trygg å oppholde seg i. Økt antiterrorinnsats må ikke få overskygge Oslo-politiets oppgaver knyttet til forebygging, bekjempelse av hverdagskriminalitet og organisert kriminalitet med Oslo som innfallsport. Høyre deler byrådslederens bekymring over utviklingen i gatebildet i Oslo. Her kreves tett samarbeid mellom kommunen og politiet. For å motvirke en oppblomstring av tigging, aggressiv prostitusjon, menneskehandel og annen uønsket aktivitet, støtter Høyre forslaget fra byrådet om at det i politivedtektene gis en adgang for politiet til å kunne vise bort personer som er til vesentlig sjenanse og opptrer aggressivt overfor andre. Politiet i våre største byer må være i stand til å prioritere innsatsen mot organisert menneskehandel og tigging. Oslo-politiet må på samme måte som i Trondheim sette ressurser inn på å ta bakmennene for å stoppe utbyttingen av et økende antall kvinner. Dette handler om menneskeverd, og vi kan ikke sitte stille og bare akseptere at problemet i Oslo øker i omfang. Det er i hvert fall slik det oppleves. Høyre har i ulike sammenhenger vært opptatt av hvordan vi best mulig kan utnytte politiressursene. Det betyr at vi vil la andre overta oppgaver som ikke krever politimyndighet så lenge utførelsen av oppgavene likevel skal stå under politikontroll. Ressursbruken i politiet til transporter til og fra fengsel er ubehagelig høy om vi tenker på hva slags alternativ bruk vi kunne hatt av denne ressursen. Høyre har videre tatt til orde for en vurdering av om ulike politioppgaver bør lede til en mer differensiert utdanning i Norge. I en situasjon med sviktende rekruttering kan det i framtiden være et virkemiddel for å øke tilgangen på personell raskere. Høyre har også vist til ordningen med frivillig politi, slik vi ser i England og i Nederland. Her hjemme er Natteravnene et velkjent fenomen, og spørsmålet er om det kan være flere lignende aktiviteter vi som vanlige borgere kan involveres og engasjeres i for å bidra til økt trygghet i hjemmemiljøet vårt. Sist, men ikke minst: Høyre og Fremskrittspartiet har pekt på planene om å opprette en godt utdannet og utrustet nasjonal politireserve på 2 000 mannskaper. Dette vil kunne utgjøre en betydelig ressurs som kan settes inn og forsterke politiet i visse situasjoner. Jeg har med en viss undring merket meg at regjeringspartiene ikke har kommentert politireserven overhodet, og etterlyser disse partienes holdning. Slik som innstillingen nå foreligger, kan dette tolkes dit hen at de rød-grønne rett og slett vil droppe en videreføring og satsing på politireserven. Til slutt vil jeg si at Høyre vil støtte forslaget fra Venstre og forslaget fra Kristelig Folkeparti.