Den første delen av opptrappingsplanen for å styrke den lokale velferden er gjennomført. Regjeringen har i løpet av noen få høstdager klart å gjennomføre et historisk løft for kommunesektoren – et løft som gir kommunene hele 5,7 milliarder kr mer, et løft som er et første steg i å styrke den lokale skolen og å bedre eldreomsorgen. Jeg har lyst til å komme med noen lokale eksempler på hva dette løftet betyr. La meg begynne med et ganske nært område. Nittedal kommune får 11 mill. kr mer, men Fremskrittspartiets representant, Thomsen, fra Nittedal sier nei til de økte frie inntektene. Stavanger kommune får 66 mill. kr ekstra til å løse lokale utfordringer, men representanten Høie fra Høyre sier nei til dette løftet. Skien kommune får 31 mill. kr ekstra, men tidligere Høyre-ordfører, representanten Kari Lise Holmberg, sier nei. Lardal kommune får 3 mill. kr ekstra, men heldigvis er det noen som sier ja, og tidligere arbeiderpartiordfører Dag Terje Andersen sier ja. Karasjok kommune, derimot, får også 3 mill. kr mer, men hva sier Venstre-representanten Vera Lysklætt, nettopp fra Karasjok? Hun sier nei. Den vakre kystkommunen Selje, som ligger ytterst i havgapet, får også 3 mill. kr ekstra, 3 mill. kr som kan brukes til å styrke den lokale skolen og styrke eldreomsorgen, og de kan brukes til å markedsføre turistmål i Selje, men representanten Åge Starheim fra Selje og Fremskrittspartiet sier nei til de frie inntektene. Jeg vet at Kristelig Folkepartis ordfører i Selje sier ja, men støtte i eget parti får hun ikke, for Kristelig Folkepartis representant, Bjørg Tørresdal, sier nei til Selje. Hun sier også nei til sin egen hjemkommune, Sandnes. Hun synes ikke det er korrekt at Sandnes skal få 33 mill. kr ekstra. Det må være et lite paradoks for en del lokale Kristelig Folkeparti-representanter. Harstad kommune får 14 mill. kr ekstra, men tidligere formannskapsmedlem i Harstad, representanten Per-Willy Amundsen, sier nei til økte frie inntekter, sier nei til at de som bor i Harstad, selv kan bestemme hva de vil bruke pengene på. Men heldigvis har representanten Elvik fra Sosialistisk Venstreparti og representanten Vedum fra Senterpartiet sagt ja til at Bø skal få 2,5 mill. kr mer, at Stange skal få 12 mill. kr ekstra. Heldigvis er det et flertall i Stortinget som sier ja til at alle landets kommuner skal få et historisk løft, et løft som er helt nødvendig. Det er mange som er glad for at Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Arbeiderpartiet sier ja – mange i alle partier, i Høyre, i Kristelig Folkeparti, i Fremskrittspartiet, i Venstre. Vi er glad for den brede støtten vi får utenfor stortingssalen. Folk vet at årets løft er det første av en fireårig opptrappingsplan for å styrke den lokale velferden. Vårt mål er en geografisk og sosial utjevning. Årets kommuneopplegg er et steg i riktig retning for å nå dette målet. Kommunene blir satt bedre i stand til å løse sine oppgaver, løse sine oppgaver nær folk, løse sine oppgaver ved å sikre en god skole, sikre en verdig eldreomsorg og få på plass det kulturhuset som noen synes er så forferdelig at man f.eks. har bygd i Åmot. Jeg vil ta et lite eksempel fra min nabokommune, Løten. Hva bruker de 4,7 mill. kr til der? 3 mill. kr går til skole, 1 mill. kr går til pleie, og de siste 700 000 kr går til kultur og andre mindre formål i kommunen. Så løftet i kommuneøkonomien virker. Løftet gjør at vi har vridd fra mer til privat forbruk over til mer til fellesskapet. I tillegg til å styrke kommuneøkonomien har Regjeringen bevilget 120 mill. kr til en tidlig distriktspolitisk satsing. Vi tar våre ord på alvor. Vi har vårt mål om geografisk og sosial utjevning. Vi har tatt den sosiale utjevningen gjennom et tydelig løft for kommunene. Vi tar også den geografiske utjevningen på alvor gjennom et tydelig løft for de distriktspolitiske virkemidlene. Heldigvis forstod folk at det ikke bare er skattelette som gjør livet bedre. Heldigvis tenkte folk større. Nå ser vi resultatet av et nytt flertall, et nytt flertall som har hjerte for hele landet.