Mennesket må komme først, både når det gjelder omsorg i hverdagen, og når det gjelder behandling på sykehus. Uansett alder, økonomi og bosted må hver enkelt få nødvendig og kvalifisert hjelp når det trengs. Jeg vil først vise til Kristelig Folkepartis alternative budsjett, som samlet ville gitt ca. 450 mill. kr mer til helse enn den rammen som nå er vedtatt for helse- og omsorgskomiteen – med andre ord et langt bedre budsjett enn Regjeringens på noen områder. Jeg skal nevne noen av de viktigste tiltakene: 250 mill. kr mer til pasientbehandling i sykehus, herav 50 mill. kr til omsorg ved livets slutt100 mill. kr mer til Opptrappingsplanen for psykisk helse10 mill. kr mer til behandlingsreiser til utlandet for pasienter med kronisk sykdom20 mill. kr mer til Helse Vest når det gjelder rehabiliteringen reduksjon fra 30 til 20 pst. i kommunenes egenandel knyttet til personer med stort omsorgsbehov, det vi i dag kaller ressurskrevende brukere20 mill. kr mer til frivillige ideelle institusjoner innen rusområdet for å gi tilbud til flere rusavhengige. På akkurat dette punktet ble det i forbindelse med finansinnstillingen enighet mellom Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene, slik at rammen for helse- og omsorgskomiteen ble utvidet med 20 mill. kr i forhold til Regjeringens opprinnelige forslag. Dette er jeg særdeles glad for. I tillegg kommer en del mindre, men viktige påplussinger: cerebral parese-leir for unge, Nasjonalt kompetansesenter for MS, Senter for Livsmestring i Fjaler, Muskel Skjelett Tiåret, prostitusjonsprosjekt og organisasjoner som jobber for prostituerte, Det Nytter-nettverket og ledsagertjeneste for psykisk utviklingshemmede og funksjonshemmede. De to siste dagene har komiteen hatt tre ulike debatter knyttet til rusområdet. Det er med stigende uro vi ser en økende bruk og et økende misbruk av alkohol, med de skadevirkninger det har, både direkte og indirekte. Debattene viste tydelige skillelinjer mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti på den ene siden og Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre på den andre, spesielt i synet på alkoholpolitisk virkemiddelbruk. I en av interpellasjonsdebattene i går var det imidlertid stor enighet mellom alle partiene. Det gjelder de private ideelle rusinstitusjonene, som jo også, som jeg nevnte, er styrket med 20 mill. kr i budsjettet for 2007. Jeg er spesielt fornøyd med statsrådens helt klare holdning til at det er bruk for disse institusjonene, og at de må få mer forutsigbare forhold enn de opplever i dag. Sammen med Høyre og Venstre ber Kristelig Folkeparti om at befolkningsundersøkelsen HUNT 3 får økt sin bevilgning, slik at undersøkelsen kan videreføres. Kristelig Folkeparti for sin del foreslår en bevilgning på 3 mill. kr til dette formålet ved å redusere tilsvarende beløp til Folkehelseinstituttet. Også jeg må nevne rehabiliteringsområdet spesielt. Det var mange og grundige innspill om rehabilitering fra flere organisasjoner på komiteens budsjetthøringer. Og alle var samstemte. Rehabiliteringsområdet er fragmentert og ulikt, og fungerer slett ikke i en rekke situasjoner. Det hjelper heller ikke å ha en pasientrettighetslov som tilsynelatende – vil jeg kalle det – gir rett til rehabilitering, når dette ikke følges opp overfor pasientgrupper. I rehabiliteringsforskriften har jeg nærmest lett med lupe for å finne nedfelt at det faktisk dreier seg om rett til rehabilitering. Nå kan en kanskje ikke laste dagens regjering for det, men begrepet «rett til» finnes ikke her, men det står en del om at kommuner og spesialisthelsetjeneste har et sørge for-ansvar. Dessuten er rehabiliteringstilbudet svært skjevt fordelt, og mange får ikke rehabilitering i nærheten av der de bor. For eksempel ligger Helse Vest langt etter hva gjelder tilskudd til rehabilitering, også ut fra objektive mål som folketall osv. Det er derfor Kristelig Folkeparti i sitt alternative budsjett foreslår 20 mill. kr mer til rehabilitering i Helse Vest. En helt spesiell sykdomsgruppe er Huntington-pasienter. Det finnes få gode behandlings- og omsorgstiltak for denne gruppen pasienter. NKS Olaviken alderspsykiatriske sykehus har imidlertid utviklet et meget godt tilbud, og det ligger svært godt til rette for at denne institusjonen kan få utvidet sitt tilbud, i tråd med egne foreliggende planer. Jeg viser til at komiteen fikk et meget solid inntrykk da vi var på befaring her tidligere i år. Det er også satt av midler fra Regjeringen på budsjettet til denne gruppen. Mange kronisk syke pasienter har stort utbytte av behandlingsreiser til utlandet. De opplever bedring i førlighet, mindre medikamentbruk, fellesskap og erfaringsutveksling med likesinnede. Sammen med Fremskrittspartiet fremmer Kristelig Folkeparti et forslag om at prøveprosjekter med nye pasientgrupper må sikres friske midler, slik at eksisterende grupper ikke rammes negativt. Begge partiene har foreslått 10 mill. kr mer til dette tiltaket i sine respektive alternative budsjetter. Helseforetakene sliter, som flere har vært inne på. Innenfor stramme budsjetter skal de redusere ventetider og foreta nødvendige omstillinger. Helse- og omsorgsministeren har gjentatte ganger sagt at dette skal helseforetakene klare uten at pasienttilbudet rammes. Det vi nå ser, er at nettopp pasienttilbudet rammes en rekke steder. De økte midler som Regjeringen foreslår i 2007-budsjettet, ser ikke ut til å være nok til at foretakene kan opprettholde samme pasientbehandling som i 2006. De fleste av de friske midlene er allerede bundet opp, hovedsakelig i pensjonsutgifter. Kristelig Folkepartis alternative budsjett ville gitt helseforetakene 250 mill. kr mer innen somatikken til pasientbehandling og 100 mill. kr mer innen psykiatrien, særlig rettet mot barn og unge. Kristelig Folkeparti er også bekymret for den uavklarte akkumulerte gjelden til foretakene og foreslår at Regjeringen kommer tilbake i revidert nasjonalbudsjett med en plan for hvordan helseforetakene skal håndtere akkumulert gjeld etter at de er kommet i balanse. Dette ville sikret en etterlengtet forutsigbarhet. Sammen med Høyre og Venstre foreslår Kristelig Folkeparti at Regjeringen framlegger en ny vurdering av behovet for endringer i fordelingen av basisbevilgninger til de regionale helseforetakene i statsbudsjettet for 2008, for å sikre et mer likeverdig helsetilbud over hele landet. Pårørende og barn av psykisk syke har stort behov for veiledning, hjelp og informasjon. I dag har de ingen avklarte rettigheter. Kristelig Folkeparti er særdeles glad for at hele komiteen har sluttet seg til forslaget vårt om å be Regjeringen vurdere lovfesting eller regelfesting knyttet til behovene til pårørende og barn av psykisk syke og rusmiddelavhengige – innen rus- og psykiatritjenesten. På tampen vil jeg si at det vil føre for langt å sitere alle forslag som Kristelig Folkeparti står bak enten alene eller sammen med andre. Men jeg vil likevel kort nevne et par forslag til som Kristelig Folkeparti står helt alene om. Det gjelder et forslag om å be Regjeringen foreta en gjennomgang av levekårene til mennesker med utviklingshemning i et livsløpsperspektiv. Det andre er et forslag om at ruspasienter som defineres som rettighetspasienter og som settes i en lang ventekø, får en rett til et umiddelbart opphold i en rusinstitusjon i påvente av behandlingstilbud i spesialisthelsetjenesten. Dette vil hindre at pasienter mister den motivasjonen de har opparbeidet ved at de har søkt om hjelp. Skal de stå i månedslange ventekøer, slik mange gjør i dag og kommer til å gjøre framover, er det stor fare for at de ikke tar imot et tilbud den dagen det passer helseforetakene å ta imot dem. Jeg tar herved opp de forslagene som Kristelig Folkeparti står bak.