Utgangspunktet for spørsmålet er en forskrift om hold og oppdrett av vilt som ble fastsatt av Direktoratet for naturforvaltning 15. februar 1999. Direktoratet har nå satt i gang en revisjon av forskriften, bl.a. for å følge opp våre forpliktelser etter konvensjonen om biologisk mangfold når det gjelder spredning av fremmede organismer. Direktoratets forslag til revidert forskrift er ute på høring med høringsfrist 5. juli i år. I tidligere forskrifter har utsetting av vilt vært tillatt for visse arter og på visse vilkår. Direktoratets forslag til revidert forskrift innebærer at slik utsetting ikke lenger tillates. Utsetting av vilt har i første rekke vært utsetting av vilt for jakt eller for å trene fuglehunder. Direktoratet er kjent med at utsetting av hønsefugl, som f.eks. fasan og rapphøne, har foregått i mange år, og at aktiviteten i noen områder også har hatt et visst omfang. På bakgrunn av dagens kunnskap om potensielle skadevirkninger finner direktoratet ikke lenger grunnlag for at denne virksomheten skal kunne fortsette. Fasan er en fremmed art i Norge. Når det gjelder rapphøne, er den naturlige, stedegne bestanden trolig svært fåtallig, og arten er plassert i høyeste truethetskategori i den nasjonale rødlista for truede arter. Rapphøne er å regne som en fremmed art dersom den settes ut i områder der den ikke forekommer fra før. Dette følger av viltloven § 47. Direktoratet har i høringsbrevet pekt på den store oppmerksomheten de senere årene omkring potensielle skadevirkninger av fremmede arter i naturmiljøet. I tillegg har direktoratet vist til at det er en reell risiko for at vilt i oppdrett kan være bærere av smittsomme sjukdommer som kan spres til viltlevende bestander av samme art eller beslektede arter. Myndigheten til å fastsette forskrifter om hold og oppdrett av vilt er delegert til Direktoratet for naturforvaltning. Etter at høringen om forskriftsrevisjonen er gjennomført, vil det være opp til direktoratet å foreta den endelige avveiningen av ulike hensyn når den nye forskriften fastsettes.