Jeg merket meg med interesse at lederen av finanskomiteen slo an tonen for de sosialistiske partienes innspill fra talerstolen i dag. Han skrøt av at Regjeringens budsjett løste de aller fleste utfordringene som vi står overfor. Og selvskryt skal man lytte til, heter det, for det kommer fra hjertet. Men det blir ikke mer sant av den grunn. Vi hørte også Anniken Huitfeldt si at «vi» – og med det regner jeg med at hun mente regjeringspartiene – «setter skole og barnehage først». Jeg er redd for at både Schjøtt-Pedersens og Huitfeldts oppfatning av hva det vil si å oppfylle løfter, avviker en del fra det som er den vanlige oppfatningen av begrepet. Regjeringen gir ikke mer penger til grunnopplæringen, mens Fremskrittspartiet øremerker 400 mill. kr til grunnskolen og 200 mill. kr til videregående opplæring. Årsaken til øremerkingen er at pengene i kommuneopplegget faktisk ikke bidrar til at det ansettes flere lærere i kommunene. Det får ikke kommunene til å prioritere skole høyere. Det hjelper ikke at statsråder og andre hevder det fra denne talerstol, når de undersøkelsene vi har så langt, faktisk viser at kommunene ikke øker lærertettheten. Ikke en eneste skoleelev i landet får en liten gulrot av denne regjeringen, selv om gratis frukt og grønt har vært en merkesak for de sosialistiske partiene. Fremskrittspartiet legger inn en startbevilgning for skolemat i grunnskolen. Gratis skolemateriell i videregående skole kommer ikke for 66 pst. av elevene i høst. Fremskrittspartiet gir gratis skolemateriell til alle i videregående skole fra og med høsten 2007, som bok- og materialkortordning, som gjør at elevene kan beholde skolemateriellet også etter endt utdanning. Regjeringen kutter 274 mill. kr i overføringene til universiteter og høyskoler. Det er i strid med valgløftene, det er i strid med Soria Moria-erklæringen, og ikke minst er det i strid med alle valgtaler og festtaler om at Norge skal bli kunnskapseksportør. Fremskrittspartiet foreslår å fjerne kuttet. I tillegg bevilger vi 480 mill. kr til kjøp av forskningsutstyr og IKT ved universitetene og høyskolene utover Regjeringens forslag. Regjeringen satser rekorddårlig på forskning i forhold til bruttonasjonalproduktet. Stortinget har vedtatt en forskningsinnsats som skal være på 3 pst. av BNP innen 2010. Siden målet ble vedtatt i 2003, har andelen gått ned fra 1,71 pst. av BNP til 1,5 pst. Regjeringen kjefter på næringslivet for at ikke de bruker mer på forskning og utvikling. Samtidig skjerper den inn SkatteFUNN-ordningen, som er den mest vellykkede stimuleringsordningen for privat forskningsinnsats noensinne. Nå er det for så vidt ikke underlig at Regjeringen ikke vil stimulere forskningen i nevneverdig grad. Statssekretær Lisbet Rugtvedt slapp jo for så vidt katten ut av sekken i Vårt Land i går, da hun kunne konstatere: «Det er ikke forskning som ligger til grunn for vår politikk.» Det har nok vært åpenbart for veldig mange i lang tid, selv om denne uttalelsen er gjengitt i forbindelse med isleggingen av forskning på friskolenes innvirkning på den offentlige skolen. Fremskrittspartiet foreslår å opprettholde og utvide SkatteFUNN-ordningen, styrke fondet for forskning og utvikling med 25 milliarder kr mer enn Regjeringen, og vi foreslår at staten tar et større finansieringsansvar for å nå 3 pst.-målet, ved at den offentlige andelen økes til 1,4 pst. av BNP. Fremskrittspartiet satser stort på hele utdanningsløpet i dette budsjettet. Særlig har det vært viktig for oss å gi begrepet «tilpasset opplæring» et konkret innhold, og særlig viktig i den sammenheng er tilrettelegging for elever med spesielle læringsutfordringer. Derfor legger Fremskrittspartiet inn ekstra midler til utvikling av bedre kompetanse og bedre tilbud i eller utenfor ordinær skole for dem som ønsker det. Kunnskapsløftets aller, aller viktigste innsatsfaktor er lærerne. Fremskrittspartiet har foreslått i denne sal – og fått det nedstemt – et forslag om en lengre allmennlærerutdanning, med spesialisering for lærere som skal undervise fra 4. klasse og oppover. I dette budsjettet legger vi inn en ekstrapott til videre- og etterutdanning for lærere som er i skolen i dag. Dersom ikke læreren er motivert og kunnskapsrik, vil vi risikere at den viktigste kunnskapsreformen i grunnopplæringen kan bli mislykket, og den risikoen vil ikke Fremskrittspartiet ta.