St.prp. nr. 75 for 2003–2004, Supplering av Verneplan for vassdrag, ble vedtatt av Stortinget den 18. februar i år. Med denne suppleringen ble om lag ytterligere 50 vassdrag vernet mot kraftutbygging. Fra før var om lag 340 vassdrag vernet i Verneplan for vassdrag. Samtidig med at 50 nye vassdrag ble vernet, vedtok Stortinget å åpne for konsesjonsbehandling i vernede vassdrag for de minste kraftverkene – mikro- og minikraftverk – med installert effekt opp til 1 MW. Tidligere har det ikke vært adgang til å gi konsesjoner til kraftutbygging i vernede vassdrag. Det ble framhevet at mikro- og minikraftverk som oftest har små konsekvenser for miljøet, og at det er god grunn til å likestille mikro- og minikraftverk med andre typer tiltak i vernede vassdrag som kan få konsesjon. En grense på f.eks. 5 MW ble vurdert som for høy, da det kunne åpne for prosjekter som ble oppfattet som mer tradisjonell kraftutbygging og dermed undergrave verneplanens betydning. Bjerkreimsvassdraget i Rogaland var blant vassdragene som ble vernet ved verneplansuppleringen. For dette vassdraget ble det satt en særskilt grense på 3 MW for små kraftverksprosjekter som kan konsesjonsbehandles. Jeg kan ikke utelukke at grensen på 1 MW medfører uheldige energiøkonomiske løsninger. Slike eventuelle tilpasningsproblemer kan imidlertid alltid oppstå når det settes størrelsesbegrensninger, uavhengig av hvor den konkrete grensen settes. Disse problemene må veies opp mot verneplanens formål, som er å beskytte verdifull natur. Å sikre en god beskyttelse av verneverdiene må her være avgjørende. Muligheten til å konsesjonsbehandle kraftverkprosjekter i vernede vassdrag har kun eksistert siden februar i år. Det er etter min mening altfor tidlig å vurdere endringer i disse nye reglene. Nå må vi fokusere på å utvikle en best mulig praktisering av det regelverket som nylig er vedtatt.