Det kunne være fristende å dra opp Høyres raljering over innføring av en mer rettferdig eiendomsskatt, men for at dette ikke skal ta for lang tid, skal jeg la det ligge. Men det må være lov til å si at man kanskje skulle gjøre rent i eget hus først før man raljerer over en helt åpenbar endring som må til for å få til et mer rettferdig system for gjennomføring av eiendomsskatt i Kommune-Norge. Jeg skal bare komme med noen korte betraktninger over noen av de endringene som nå kommer i avgiftsopplegget i revidert. Det foreslås flere endringer som bidrar til å rydde opp i eksisterende regelverk, og for så vidt også noen satsinger i form av avgiftslettelser på enkeltområder. Det som først og fremst har vært framme i debatten, handler om forslaget om fritak for CO2-avgift for det miljøvennlige drivstoffet bioetanol. Bioetanol er, som kjent, laget av et biologisk materiale som ikke bidrar til nettoutslipp av CO2. Forslaget går ut på at denne typen drivstoff fritas for avgift når det blandes i bensinen. Samtidig varsler departementet at dette med den noe særnorske, pussige ordningen som gjør at denne type drivstoff vil kunne bli rammet av alkoholavgiftslovgivningen, vil det nå bli ryddet opp i – for å si det sånn – og jeg ser at Halvorsen smiler godt på første rad i salen. Dette er bra for miljøet. Det som også er bra for miljøet, er at det nå varsles at ved kjøp av hydrogenbiler med forbrenningsmotor gis det et midlertidig fritak for engangsavgift. Tidligere har vi i denne salen varslet at vi skal komme tilbake med en full gjennomgang av de ordinære bilavgiftene. Disse forslagene varsler en modig linje når det gjelder å få fram en mer miljøriktig bilpark i Norge. Det ser også ut som om disse forslagene har bred tilslutning i denne salen. Så var representanten Skovholt Gitmark innom saken om et unntak for merverdiavgift for interne transaksjoner i frivillige organisasjoner. Dette har vært et ønske fra organisasjonene selv. Hovedinnspillene fra disse høringene om dette lovforslaget er fulgt opp. Men det er riktig at det springende punktet, som gjenstår, er en eventuell mulighet for at disse organisasjonene skal beholde en type unntaksbestemmelse, selv om en liten del av tjenestene tilbys eksternt. Her registrerer jeg at det er noe delte meninger i innstillingen blant partiene i komiteen. Man kunne sagt mye teknisk om dette, men hovedargumentene mot å gjøre noe slikt nå handler om at det vil by på betydelige avgrensningsproblemer å få det til. Men i denne salen, fra denne talerstolen, vil jeg gjerne si – og jeg har også sagt det til dem som har spurt meg – at vi skal overvåke hvordan dette slår ut. Vi skal høre på virkelighetsbeskrivelsene fra organisasjonene om hva dette vil bety i praksis, og så skal vi ta en ny vurdering av det hvis det eventuelt skulle vise seg at det byr på vanvittige problemer for organisasjonene.