Jeg vil først og fremst takke interpellanten for muligheten til å debattere betydningen av design i norsk næringsliv. Regjeringen vil arbeide for å gjøre norsk design til en konkurransefaktor som både produsenter og kunder etterspør. Som interpellanten viser til, er det godt dokumentert at bruk av design kan ha stor betydning for lønnsomhet og konkurransekraft i norsk næringsliv. Dette er også vårt utgangspunkt og vårt fokus i designsatsingen. Undersøkelser viser imidlertid at det ikke bare er det faktum at bedriftene bruker design, som påvirker lønnsomhet og eksportandel; de viser at dette ikke minst er et spørsmål om hvordan de bruker design. Her kan vi hente inspirasjon hos våre naboland, kanskje spesielt Danmark og Finland. Både dansk og finsk design har blitt begrep som selger verden over. Det vil si: Det er danske og finske produkter som selger. De selger fordi de har god design. En grunn til denne suksessen er at bedriftene er flinke til å inkludere design i riktig fase av produktutviklingen, dvs. i alle fasene. Designkompetansen bidrar til å holde fokus på sluttbrukeren. Det betyr fokusering på å finne løsninger når det gjelder behov, brukervennlighet, identitet og særpreg. Design er noe som omgir oss hele tiden – melkekartonger, ostehøvler, sykkelseter, møbler og lamper eller kuvøser, kontrollpaneler og strømbrytere – og det angår oss alle. Design er dessuten en viktig faktor i internasjonalisering og merkevarebygging. Vi utvikler veldig gode produkter i Norge også. Men vi har mye å lære når det gjelder å få flere bedrifter til å integrere design i sin daglige virksomhet. Dette ønsker jeg å bidra aktivt til. Interpellanten nevner Norsk Designråd, som spiller en sentral rolle i det konkrete arbeidet. Regjeringen fikk flertall i Stortinget for å øke tilskuddet til Designrådet til rekordhøye 25 mill. kr i budsjettet for i år. Dette er en økning på 48 pst. i forhold til i fjor. Da er det tatt hensyn til at Designrådet fikk ekstra midler til gjennomføring av Designåret 2005. Også Innovasjon Norges midler til design er betydelig styrket. Til nå har fokus i stor grad vært rettet mot å få formidlet til næringslivet at design lønner seg. Og budskapet er forstått. Opinion har på oppdrag fra Norsk Designråd gjennomført en undersøkelse blant et representativt utvalg på 1 200 norske næringslivsledere. 80 pst. av disse sier at det er en positiv sammenheng mellom design og lønnsomhet. 86 pst. mener at Norge bør satse mer på å utnytte designkompetanse. Nå blir det vår jobb å sørge for at nettopp det skjer. I Soria Moria-erklæringen er det slått fast at Regjeringen vil utrede en næringsrettet designpakke. Denne designpakken skal inkludere utdanning, viktige næringer og industrimiljøer i tillegg til virkemiddelapparatet. Prosessen er allerede godt i gang, og vi håper å kunne lansere designpakken før sommerferien. Jeg vil ikke her forskuttere det endelige innholdet i pakken, men jeg vil si litt om hvordan vi tenker. For det første: Designpakken skal være næringsrettet, dvs. at den skal bidra til å fremme design som et verktøy for å øke lønnsomheten i norsk næringsliv. Hovedfokus vil følgelig ligge på hvordan design kan styrke norsk næringsliv generelt, og ikke på designnæringen som sådan. For det andre: Designpakken vil fokusere på aktuelle næringer og industrimiljøer. Regjeringen vil satse sterkt innenfor de områdene hvor Norge har kompetanse og særlige fortrinn, som innenfor maritim sektor, marin sektor, energi, miljø og – ikke minst – reiseliv. Strategisk bruk av design utgjør et potensial for nyskaping og økt lønnsomhet innenfor alle disse områdene. Spesielt innenfor feltet maritim innovasjon har vi lyktes godt med å kombinere det ypperste av teknologi med funksjonell og nyskapende design. Dette er ofte en form for «usynlig» design. Et godt eksempel er Ulsteins revolusjonerende ankerhåndteringsfartøy, som ble kåret til Årets teknologibragd i 2005. Det er oppsiktsvekkende nok og på ingen måte usynlig! Men det krever et trenet øye for å oppdage noen av de viktigste designdrevne innovasjonene ved dette skipet. Ofte betyr god design at en ikke merker at den er der. Dårlig design, derimot, merker en veldig godt. Selve teknologien knyttet til håndtering av de svære ankrene kan være et eksempel på dette. Her betyr god design mer effektiv håndtering og ikke minst betydelig mindre risiko for ulykker. For det tredje: Designpakken skal ha et internasjonalt aspekt. Økt lønnsomhet handler om reduserte produksjonskostnader eller økt salg. Design er altså et verktøy på begge disse områdene. God design betyr ofte enklere produksjonsprosesser og kostnadsbesparende løsninger. Samtidig er det en forutsetning at vi har kjøpere til de varene og de tjenestene vi produserer. Det gjelder å bli foretrukket i konkurransen. Designkompetanse bidrar til dette fordi det altså fokuseres på å finne løsninger når det gjelder behov, brukervennlighet, som interpellanten viste til, identitet og særpreg. God design forteller en historie og former identitet og særpreg. Den gir et bilde av hva virksomheten står for. Dette er hva merkevarebygging handler om, og gode merkevarer har suksess! Design skal bidra til at norske produkter lykkes internasjonalt, både ved å gjøre dem konkurransedyktige på pris og ved å bygge inn unike egenskaper som gjør dem attraktive i markedet. For det fjerde: Designpakken vil omfatte både rådgivning og utdanning. Designrådets undersøkelse viser som sagt at 80 pst. av norske næringslivsledere sier at det er en positiv sammenheng mellom design og lønnsomhet, og 86 pst. mener at Norge bør satse mer på å utnytte designkompetansen. Likevel trenger vi næringslivsledere som kan mer om design og om hvordan designkompetansen kan integreres i bedriftenes egne strategier. Det er derfor viktig at design er et tema i de institusjonene som utdanner norske ledere. Regjeringen fører en aktiv næringspolitikk. Vi har tro på at sterke partnerskap mellom næringsliv, utdannings- og forskningsinstitusjoner og det offentlige vil gi de beste resultatene. Denne tankegangen preger også Regjeringens arbeid med å videreutvikle næringsrettet design som et strategisk verktøy for et mer innovativt og ikke minst et mer lønnsomt næringsliv.