Jeg har bare lyst til å si at å måle Regjeringas vellykkethet i forhold til næringspolitikk ut fra om man støtter dette Dokument nr. 8-forslaget eller ei, det tror jeg er en utrolig dårlig måte å gjøre det på, rett og slett. Det første er jo selvfølgelig den begrensning som ligger i selve forslaget, å ta utgangspunkt i små aksjeselskaper. Hvorfor skal man stoppe der når det gjelder de endringer vi ønsker å gjennomføre? Ville det ikke være riktig nå at vi fikk gjennomført endringer i forhold til næringslovgiving for små selskaper som faktisk hadde bredere virkefelt enn små aksjeselskaper, og ikke låse det fast i en juridisk diskusjon om vi trenger to eller tre selskapsformer? Jeg synes det er forslagsstillerne som skaper den avsporingen som helt åpenbart kommer i en slik debatt. Da må jeg be om all mulig respekt for at vi både i innstillingen og også i mitt innlegg og i svarbrevet gir signaler om hva Regjeringa jobber med, i forhold til flere av de elementene som også forslagsstillerne tar opp, og som er viktige for alle småbedrifter, altså at man nå ønsker å se på revisjonsplikten, og at Finansdepartementet jobber med det. Det må være bra! At den forrige regjeringa ikke gjorde det, og ikke leverte i forhold til det, får være en historisk debatt, men det må jo være positivt at den nåværende regjering sier ja, det tar vi, det jobber vi med – allerede nedsatt. At man ønsker å se på bestemmelsene i allmennaksjeloven § 6-14 som gjelder forholdet mellom styret og daglig leder osv., må jo være positivt, og ikke minst at man tar opp på generell basis spørsmålet om oppgaveplikter i skatte- og avgiftslovgivningen, det som kanskje er særlig tungt i forhold til dem som driver små virksomheter. Så jeg vil med all respekt si at jeg syns at man skal være noe varsom med å måle vellyktheten i næringspolitikken ut fra om man støtter dette forslaget fullt ut, eller om man ikke gjør det. Det er jo i så fall underlig hvis det store sesamet skulle være hvor mange gode ideer man faktisk kommer på, like etter at man har kommet ut av regjeringskontorene. Så til spørsmålet om f.eks. aksjekapital. Det er jo ikke noen opplagt sak å sette ned her nærmest på et sent kveldsmøte, for de aktørene som ofte roper om enkle regler, er de samme aktørene som sier at de trenger noe tyngde i aksjekapitalen i det øyeblikket de ønsker å ikle seg det «smykket» det måtte være å bli kalt et aksjeselskap for bl.a. å oppnå kredittverdighet. I det øyeblikket man skusler bort den kapitalen, ja, så ville vi få mange ute i næringslivet som ville reagere på at man ikke hadde noe kapital å hente fordi aksjekapitalen var så lav, noe som ville forverre muligheten til å finansiere smågründere bl.a. Dette er det altså ingen enkel løsning på etter mine begreper. Derfor mener jeg at de signaler og den beskrivelse av Regjeringas arbeid som nå er gitt, viser nettopp at helt uavhengig av om man har en sosialistisk legning eller ikke i bunnen, er vi alle interessert i nettopp å få opp et enklere regelverk som skal gagne alle – og da mener jeg alle.