Den kommuneproposisjonen som nå er lagt fram, beviser at Regjeringen følger opp sine løfter om å styrke kommuneøkonomien. Utgangspunktet for årets proposisjon er jo, som saksordføreren har vært inne på, det taktskiftet som skjedde i forbindelse med behandlingen av det økonomiske opplegget for kommunene for i år. Det var et historisk løft – med 3,8 milliarder kr ekstra – de 5,7 milliarder kr som kommunene fikk i økte inntekter fra i fjor til i år. Det var jo slik at vi i fjor høst opplevde en historisk debatt i Stortinget – og jeg tror kanskje ikke vi får oppleve det igjen – nemlig at opposisjonen kritiserte regjeringspartiene for å bevilge for mye penger til kommunene. Som en del av grunnlaget for neste års proposisjon er også de nye opplysningene som ligger inne i revidert nasjonalbudsjett. Det er slik at kommunene får 800 mill. kr mer i skatt, staten betaler ut 700 mill. kr mer til satsing på barnehager, og med øvrige justeringer viser tallene nå at veksten i kommunenes inntekter fra 2005 til 2006 kommer til å bli på 7,1 milliarder kr. Det er et historisk løft, og det gir bedre muligheter for velferd. Neste års opplegg viderefører det med et nytt løft på 4–5 milliarder kr, eller 2–2,5 milliarder kr i frie inntekter, noe som gir rom for 2 000 flere ansatte i omsorgssektoren, fortsatt styrket aktivitet på barnehagesektoren, og ikke minst oppfølging av opptrappingsplanen for psykiatrien. Så når proposisjonen nå diskuteres, er det åpenbart at Regjeringen følger opp det den har sagt. Vi skal ha mer felles velferd istedenfor mer skattelette. Så går diskusjonen om de frie midlene gir velferd. Vi har allerede vært inne på det tidligere i debatten. Ja, forskjellen på Bondeviks opplegg for kommunene og Stoltenberg-regjeringens opplegg for kommunene har altså beviselig gitt mer aktivitet først og fremst i eldreomsorgen, mer aktivitet på skolesektoren og mer satsing på barnehagene. Når Fremskrittspartiet sier at vi ikke kan gi frie midler fordi vi ikke kan stole på lokalpolitikerne, er det altså feil. Bedre kommuneøkonomi gir mer velferd. En av de viktige diskusjonene i forholdet mellom kommunene, er hvordan inntektssystemet er organisert. Det ble lagt fram en utredning fra det såkalte Borge-utvalget, som gav utslag som gjorde at Regjeringen i hovedsak valgte å legge bort utvalget, eller rettere sagt, vil følge opp den samme utredningen gjennom et nytt politisk sammensatt utvalg. Veldig mange er glade for det. Vi er glade for det, fordi ganske mange distriktskommuner, særlig de med fraflyttingsproblemer, kom dårlig ut i Borge-utvalgets utredning, og ikke minst var det slik at de kommunene som hadde stor vekst og utfordringer knyttet til bl.a. investeringer i den sammenhengen, også kom dårlig ut. Og de kommunene i Norge som har minst å hjelpe sine innbyggere med, minsteinntektskommunene, kom også stort sett dårlig ut i Borge-utvalgets utredning. Derfor er jeg glad for at vi skal ha en ny gjennomgang av det, som skal gi en mer rettferdig fordeling av de kommunale inntektene. Som det ble sagt av saksordføreren, har kommuneøkonomien kommet opp på et nytt nivå. Det nivået videreføres og styrkes gjennom denne proposisjonen. Jeg er veldig glad for at det er bred enighet – også med de tidligere regjeringspartiene. Det ligger jo ganske mange innrømmelser i det at de tidligere regjeringspartiene nå aksepterer det nye nivået som vi i fjor høst ble kritisert for. Og ikke bare det, i tillegg til at de aksepterer nivået, har vi felles merknader om kommunenes rolle for velferd og for å finne løsninger i fellesskap. Det er bra. Det er slik i innstillingen at på disse områdene er det bare Fremskrittspartiet som skiller seg helt klart ut. De vil ha en annen samfunnsmodell enn det vi har i Norden. Den nordiske velferdsmodellen har gjort at Norge gjentatte ganger har blitt kåret av FN til å være det beste landet i verden å bo i, fordi vi har god økonomi og fordi inntektene og velferden er så jevnt fordelt. Det er hele ideen bak den nordiske velferdsmodellen. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet står alene om å ville gå bort fra den modellen for samfunnsutvikling, som har gitt så gode resultater som her i Norden.