I 2004 økte antall søknader om individuell refusjon for utgifter til legemidler. Saksbehandlingstida økte også og var da på 4,8 uker i gjennomsnitt. Det var en vanskelig situasjon for både pasienter, leger og trygdeetat. I september 2004 satte derfor Rikstrygdeverket i gang et prosjekt for å søke å løse disse problemene. Målet var å bygge ned restansene og få raskere saksbehandling med god kvalitet. Stortinget bevilget, som representanten helt sikker er kjent med, ekstra midler til formålet. Rikstrygdeverket satte i gang flere tiltak. Det innebar bl.a. å øke bemanninga på disse sakene. Retningslinjene ble gjennomgått og lagt ut på Internett, slik at det skulle være mer synlig for folk. Saksbehandlerne har fått bedre opplæring, og kvaliteten på arbeidet følges nå bedre opp. Leger og brukere sender søknadene direkte til et legemiddelkontor i sitt fylke, og ikke til det lokale trygdekontoret, slik at man kutter den omveien. De viktigste resultatene av dette er en kraftig reduksjon i saksbehandlingstida – og det er jeg veldig glad for, den ble nesten halvert fra 2004 til 2005at restansene er bygd ned og nå tilsvarer ca. 8 dagers saksbehandlingstidat det er blitt høyere kvalitet i saksbehandlinga Veksten i søknadene har ikke fortsatt etter 2004, og jeg opplever at trygdeetaten nå har god kontroll med situasjonen. Prosjektet ble avsluttet i 2005, men Rikstrygdeverket vil følge opp videre for å sikre at saksbehandlingstida ikke øker igjen – og det er viktig. Det vil bli en utfordring fordi NAV-reformen også vil stille store krav til etaten. Jeg vil derfor ha dette under oppsikt og arbeide for at trygdeetaten kan opprettholde disse positive resultatene når det gjelder behandlingstid.