Flom kan oppleves dramatisk for dem som rammes, og både grunneiere og kommuner kan bli påført store utgifter. Da er det viktig at vi har et system for kostnadsdekningen som er både rettferdig og treffsikkert. Det er først ved gjennomføring av permanente sikringstiltak i vassdrag at distriktet må dekke en andel på 20 pst. Krisetiltak som gjennomføres for å avverge overhengende fare for menneskeliv eller skader på større verdier umiddelbart før, under og etter en flom, finansieres fullt ut av staten. Dette ble også gjort for flommene i Sør-Trøndelag og på Nordvestlandet i 2003 og i 2004. Selv om det skal betales en distriktsandel ved permanente sikringstiltak, innebærer dagens ordning en fleksibel løsning. Tiltak av stor samfunnsmessig betydning kan finansieres fullt ut av staten. Det gjelder sikringstiltak som reduserer faren for tap av menneskeliv og større materielle verdier, f.eks. som følge av kvikkleireskred, eller tiltak som primært er begrunnet med allmenne hensyn, f.eks. for å hindre forurensning eller for å bedre forholdene for fisk i vassdraget. Jeg registrerer at Stortinget ikke er fullt ut tilfreds med dagens ordning, til tross for at spørsmålet om distriktsandelen har vært behandlet her i huset flere ganger de senere årene. I en femtenårsperiode, mellom 1976 og 1990, var distriktsandelen faktisk fjernet helt og holdent. I denne perioden registrerte NVE problemer med å få kommuner og grunneiere med på en økonomisk vurdering og prioritering av tiltakene, samtidig som behandlingsmengden økte sterkt. Det var bakgrunnen for at ordningen på ny ble innført. Kravet om dekning av distriktsandel skal sikre at lokale interesser deltar i prioriteringen av sikringstiltak, og sikre at det er velfunderte behov som ligger til grunn for søknader om statlig støtte. Kommunene er ansvarlige for arealutnyttelsen etter plan- og bygningsloven. Dersom staten skal dekke kostnadene ved forebygging etter flom fullt ut, kan dette føre til mindre oppmerksomhet på faren ved utbygging i flomutsatte områder. En full statlig finansiering av alle tiltak etter flommer av noen størrelse kan også innebære en forskjellsbehandling i forhold til de mange kommuner og grunneiere som har deltatt, og deltar, i finansieringen av andre ellers like sikringstiltak som kan utløses f.eks. i forbindelse med helt lokale flomsituasjoner. Men nå skal Regjeringen foreta en gjennomgang av regelverk og praksis for å sikre at ordningen blir så treffsikker og rettferdig som overhodet mulig. Regjeringen tar sikte på å komme tilbake med sin gjennomgang av ordningen i budsjettproposisjonen for 2006.