Kristelig Folkeparti har som kjent ingen egen representant i forsvarskomiteen, valgresultatet tillot dessverre ikke Kristelig Folkeparti-medlemskap i alle Stortingets komiteer. Vi følger imidlertid med på det som foregår i sikkerhets- og forsvarspolitikken, og vi ønsker fortsatt å ha et godt samarbeid med de andre partiene også på dette området. Kristelig Folkeparti har vært en del av den brede forsvarspolitiske enigheten som har regjert de siste årene, og vi mener det er viktig å bevare en slik bredde også i framtiden. Det er viktig at den videre omstillingen og moderniseringen av Forsvaret gjennomføres. Forsvaret må bli et mer moderne, mer fleksibelt og alliansetilpasset sikkerhetspolitisk virkemiddel. Det er riktig, som komiteens flertall påpeker i innstillingen, at omstillingen av Forsvaret så langt har vært vellykket. I dag produserer Forsvaret reell forsvarsevne, fordi vi har gjort radikale omstillingsgrep som har modernisert og effektivisert organisasjonen, tross et etterslep i omstillingsprosessen, som også omtales i budsjettet. Men vi må også innrømme at ikke alt har gått like smidig, og at noen har opplevd at omstillingene har vært tøffe. Det er også en god del som gjenstår før alle mål er nådd. Fra vårt synspunkt er det positivt at den nye regjeringen i all hovedsak velger å videreføre Bondevik II-regjeringens disposisjoner og politikk. Kristelig Folkeparti er tilfreds med at hovedlinjene i forsvars-, utenriks- og sikkerhetspolitikken ligger fast. Det er jo naturlig, tatt i betraktning vår tradisjon for bred sikkerhetspolitisk enighet. Men en kan få inntrykk av at det ikke er like enkelt for alle partigrupper å tilpasse seg den nye tilværelsen og posisjonen og innse at man er en del av en bred enighet om en stabil og forutsigbar forsvars- og sikkerhetspolitikk. Det er således godt å se at komiteen i innstillingen viser at det er bred enighet om hovedlinjene i vår sikkerhetspolitikk, at hovedpilarene er FN og NATO – iallfall for det brede flertallet i komiteen. Kristelig Folkeparti mener at flernasjonalt samarbeid vil få en stadig økende betydning for Forsvaret. Norge må bidra mer til FN-styrkene og delta aktivt i internasjonale operasjoner. Det er imidlertid viktig å ha noen rammer for hvilke internasjonale operasjoner norske soldater skal være med på. Norsk deltakelse må baseres både på legalitet i folkeretten og legitimitet hos folket. Norge skal ikke delta i preventiv krigføring og forkjøpsangrep som ikke har en klar forankring i folkeretten. Dette er helt grunnleggende og ufravikelige prinsipper for Kristelig Folkeparti. Afghanistan har vært Norges militære hovedsatsingsområde ute gjennom de siste par årene, og denne prioriteringen ligger fast. Gjennom vårt bidrag til ISAF støtter vi opp om NATOs engasjement i landet, som det er bred politisk oppslutning om både i NATO og her hjemme. Kristelig Folkeparti støtter Regjeringens beslutning om å tilby seg å overta ledelsen av Kabul internasjonale flyplass for en periode neste år, slik det kom fram på NATO-toppmøtet i Riga i forrige uke. Situasjonen i Afghanistan er vanskelig. Befolkningen lever under harde kår. Det er lite å leve av. Taliban er i ferd med å styrke sin stilling igjen. På grunn av den elendige sikkerhetssituasjonen i store deler av landet kan ikke flyktninger og internt fordrevne afghanere vende hjem. Mange internasjonale hjelpeorganisasjoner kan ikke arbeide der. Ifølge krigens folkerett har de militære partene ansvaret for å sørge for sikkerhet og for at sivilbefolkningen får den humanitære assistansen de trenger. All denne nød og lidelse fører til økt motvilje fra afghanerne mot internasjonale aktører, og det får alvorlige konsekvenser for stabiliteten og gjenoppbyggingen av landet. Dersom det internasjonale samfunnet ikke klarer å få til en gjenoppbygging og utvikling som gjør landet levelig for befolkningen, vil uroen opprettholdes og Taliban styrkes. Derfor må Norge bidra, både militært og humanitært, fordi militær tilstedeværelse er nødvendig for å muliggjøre humanitær innsats. Her kommer en stor utfordring når det gjelder koordinering og oppgavefordeling i samarbeidet mellom militære styrker og humanitære organisasjoner. Her er det mange vanskelige problemstillinger, og jeg vil utfordre forsvarsministeren og Regjeringen til å ta initiativ overfor aktørene for å finne gode løsninger på dette området. Representanten Jacobsen var jo selv inne på dette i sitt innlegg da han tok oss med på sitt besøk i Tsjetsjenia. For Kristelig Folkeparti er det viktig å understreke at sikkerheten for norsk personell må ha høy prioritet. Kristelig Folkeparti vil presisere viktigheten av at Forsvaret tar godt vare på soldatene som sendes ut i internasjonale oppdrag. Det gjelder familiepolitikk, og det gjelder helsemessig oppfølging. Jeg vil i denne sammenheng spesielt nevne: Nasjonal militærmedisinsk poliklinikkprøveprosjektet for psykisk/psykosomatisk oppfølging av soldater som har fått psykiske belastningsskader etter internasjonale operasjonerordningen med økonomisk kompensasjon for psykiske belastningslidelser etter tjeneste i internasjonale oppdrag Det er viktig med en god oppfølging etter endt tjeneste ute. Kristelig Folkeparti vil også ta med at en grundig innlæring av egenskaper som mental styrke, kulturforståelse, moral og folkerett er viktig for å forberede soldatene til å kunne møte tøffe dager. Vi ser et stadig økende fokus på opplæring av våre soldater til etisk refleksjon og bevissthet. I samarbeid med universitet og andre institusjoner utdannes våre førstegangstjenende og Forsvarets personell i spørsmål rundt etikk, moral og folkerett. Allerede fra oppstarten i førstegangstjenesten blir det lagt vekt på å gi en forståelse for de etiske og moralske aspektene ved å tjenestegjøre i Forsvaret, nasjonalt og internasjonalt. Dette er en viktig og positiv utvikling i det norske forsvaret. Norske soldater må vite hvilke regler som gjelder i krig, og de må besitte verdier og holdninger som gjør at krigens barbari ikke griper dem. Etikk og verdier må styre bruken av væpnet makt. Dette er viktig. Det står mange fine ord i Soria Moria-erklæringen om at den nye regjeringen ser nordområdene som Norges viktigste strategiske satsingsområde i årene som kommer. Vi har også merket oss at forsvarsministeren har lovet at Forsvarets tilstedeværelse i Nord-Norge skal holdes på et høyt nivå, og at beredskapen langs kysten skal prioriteres høyt. Ved framleggelsen av Regjeringens nordområdestrategi sist fredag ble dette gjentatt. Vi er glad for at denne regjeringen følger opp Bondevik-regjeringens fokus på Nord-Norge. Kristelig Folkeparti er enig i at Norge står overfor en rekke faktiske og potensielle sikkerhetspolitiske utfordringer, og at dette regionalt sett gjelder spesielt i de store norske havområdene i nord. Både Norges målsetting om en bærekraftig forvaltning av levende ressurser og vår petroleumsvirksomhet kan medføre utfordringer som kan få sikkerhetspolitisk karakter. Manglende internasjonal aksept for norsk jurisdiksjon i fiskevernsonen, den uavklarte delelinjen med Russland og det faktum at nordområdene fremdeles har stor militærstrategisk betydning for Russland, er faktorer i så henseende. En stabil utvikling i nord, basert på en konsekvent og forutsigbar norsk politikk i området, samt et konstruktivt samarbeid både med Russland og våre allierte, er veldig viktig her. Arbeidet med å modernisere Forsvaret må videreføres, både på kort og lang sikt. Vi vet at det ligger betydelige utfordringer i arbeidet med å tilstrebe en riktig og vedvarende balanse mellom Forsvaret ambisjonsnivå, struktur og ressurstilgang. Det er også relativt velkjent at i et lengre tidsperspektiv og med en videreføring av dagens budsjettnivå vil det ikke være mulig å videreføre den vedtatte forsvarsstrukturen. Derfor må ytterligere reform- og rasjonaliseringstiltak vurderes og gjennomføres i Forsvarets struktur og organisasjon. Dette gjelder også basestrukturen. Dette er utfordringer som må løses i arbeidet med den neste langtidsplanen for Forsvaret. Vi ser fram til de endelige konklusjonene i Forsvarssjefens Forsvarsstudie 2007 og ikke minst det forsvarspolitiske utvalgets anbefalinger, og til slutt den meldingen som Regjeringen vil legge fram for Stortinget.