Jeg vil først være frimodig nok til å anmode statsråden om å besvare de spørsmålene som representanten Dørum nå nettopp stilte, for det er spørsmål som i høyeste grad har relevans for den saken vi behandler. Gratis skolebøker er et viktig tema i denne sammenhengen, og det er ikke så rart, fordi Fremskrittspartiet har fremmet sitt forslag om en bok- og materialkortordning for alle elever i videregående skoler. Vi er positive til at Regjeringen nå ønsker å bruke noe penger på å gi elevene i videregående skole gratis skolemateriell. Problemet er bare at denne ordningen som Regjeringen legger opp til, ekskluderer to tredjedeler av elevene på videregående skole til høsten. Det er altså to tredjedeler av elevene som ikke vil få nyte godt av denne satsingen overhodet. Det synes Fremskrittspartiet er meget bemerkelsesverdig. Det ville vært mye mer fornuftig for regjeringspartiene å stemme for Fremskrittspartiets forslag, som fører til at alle elever får fritt skolemateriell på videregående skole fra høsten av. I tillegg vil man da sikre hensynet til at elevene skulle kunne velge skolemateriellet sitt fritt. Man vil slippe unna et byråkratiserende fylkeskommunalt nivå som skal trykke ned over hodene på elevene det undervisningsmateriellet den enkelte skole eller fylkeskommune mener er riktig, i stedet for at elevene får velge dette selv. Så jeg synes det er litt underlig når representanten de Ruiter står her oppe og sier at Fremskrittspartiet har bevilget «litt penger» til en slik ordning. Fremskrittspartiet bevilger altså tre ganger så mye som denne regjeringen gjør, for at alle elevene skal bli innlemmet i ordningen. Jeg har også lyst til å replisere til representanten Slagsvold Vedum at Fremskrittspartiet ikke angriper det lokale folkevalgte vettet. Men vi er kjent med at det er tøffe prioriteringer lokalt. Det er mange saker som lokalt kan være viktigere enn både pleie og omsorg og skole. Vi ønsker å gi en styringsretning som jeg også sa i innlegget mitt tidligere i dag, som tydelig sier at her skal det satses på pleie og omsorg og skole. Derfor mener vi at en øremerking er bedre enn en rammebevilgning. Fremskrittspartiet ønsker primært en stykkprisfinansieringsordning som gjør at elevene har rett til en skoleplass finansiert direkte til kommunene uavhengig av rammen. I tillegg kunne jeg tenke meg å utfordre statsråden til å si noen ord om forskningssatsingen, som egentlig ender med et lite mageplask rent bevilgningsmessig, særlig tatt i betraktning komitelederens regnestykke, som viser at det på budsjettet mangler 159 mill. kr, hvis en tar ut det som kommer fra Forskningsfondet. Det kan vel ikke være slik at Regjeringen legger opp til at det Forskningsfondet bidrar mer med, skal trekkes ut av den ordinære budsjettbevilgningen?