Jeg hadde egentlig tenkt å komme tilbake til eiendomsskatten mot slutten av mitt innlegg, men jeg synes det kan være greit å følge opp litt av det representanten Holmås sa. Det var for øvrig nytt for meg at Fana er et grisgrendt strøk, men jeg får ta meg en tur! Jeg vil vel si det slik at Holmås må ha misforstått. Den kommunale eiendomsskatten tar overhodet ikke hensyn til om man har en positiv formue eller ikke. Den får man uavhengig av hvordan nettoformuessituasjonen er. Jeg har et pragmatisk syn på eiendomsskatt, og utfordringen er vel hvordan man skal få en eiendomsskatt som fungerer, med likningstakster som er rettferdige, og som også tar hensyn til at det kan være mennesker som bor i et relativt stort hus, men som har liten inntekt. Men det kan vi jo komme tilbake til i en annen sammenheng. I Kristelig Folkeparti er vi for en eiendomsskatt som er en frivillig, kommunal skatt, og vi er enig i at det som har vært et problemområde, nemlig dette med utbygd på «byvis», har gitt vanskelige avgrensninger. Men vi må også peke på at det skal og bør være et visst samsvar mellom de skatter og avgifter som innbetales, og de tjenester som kommunen yter. Da snakker jeg ikke om avgifter som ilegges i tillegg. I mange kommuner kan det være betydelige forskjeller mellom tjenester i tettbygde strøk kontra i mer grisgrendte strøk. Det savner vi en vurdering av i det framlagte forslag fra Regjeringen. Nå varsles det jo i proposisjonen at man vil komme tilbake til ytterligere endringer i eiendomsskatteloven, og vi ser fram til det. Da skulle vi ønske at en slik vurdering som jeg henviste til, også kunne finne sted. Vi vil absolutt vurdere å gi vår tilslutning til et opplegg som gir en mer forutsigbar mulighet for kommunene og innbyggerne til å vite hva en eiendomsskatt på kommunalt nivå egentlig innebærer. Representanten Holmås var også inne på at det var mindre endringer. Jeg er litt usikker på om de som sparer i en individuell pensjonsordning – det er flere hundre tusen i dette landet – er helt enig i at det nærmest er ubetydelige endringer som skjer ved det skatteopplegget som Regjeringen har presentert. Jeg synes ikke dette er noe å hoppe bukk over. Vårt pensjonssystem har tre hovedpilarer. Det er folketrygden, det er det kollektive pensjonssystem, og det er – har vært, i hvert fall – den individuelle sparingen. Den fjernes i stor grad med et pennestrøk, ved at man ikke gir de skatteincitamenter som man til nå har hatt. Det er jo ikke slik, det var også representanten Flåtten inne på, at dette er noe for de høyere inntektsgrupper. Tvert imot, flertallet av dem som sparer, tjener under 400 000 kr. Forutsigbar politikk kan det i hvert fall ikke sies å være. Fra Kristelig Folkepartis side har vi heller ikke tenkt å la denne saken ligge. Den har faktisk med hele det langsiktige pensjonssystem i dette landet å gjøre. Vi gir vår tilslutning til flere av de forslagene som Regjeringen fremmer, så dem skal jeg ikke bruke mye tid og krefter på. Jeg vil bare peke på at vi er litt overrasket over den skatteleggingen som man nå foreslår for dem som går på attføring og rehabilitering, og som i tillegg mottar en uførepensjon. Der sier Regjeringen selv at det kan være et skattepåslag på opp mot nærmere 20 000 kr, og man lager et klasseskille mellom dem som er tilstått denne trygderettigheten i dag, og dem som skal ha den i framtiden. Det tilsier vel at man selv har litt problemer med rettferdigheten i forhold til det man har foreslått. Så vil jeg henvise til det forslaget vi tar opp når det gjelder merverdiavgiftsunntaket for frivillige organisasjoner. Det er prisverdig at Regjeringen har kommet med et slikt unntak, men det er én hake som vi gjerne skulle ha rettet opp, og det gjelder de frivillige organisasjoner som også har noe, men svært lite, ekstern tjenesteyting. Vi bygger her på den høringsuttalelsen som både Arbeiderpartiet og LO har inngitt i saken, ved at vi gjør unntak for dem som har mindre enn 5 pst. eksterne tjenester, slik at også de kan innbefattes i dette merverdiavgiftsunntaket.