Barn skal ikke vokse opp på asylmottak. Barn skal særbehandles. En barndom er kort og kommer ikke i reprise. Per 1. februar 2006 bodde det 419 barn i asylmottak som hadde fått opprettet asylsak for mer enn tre år siden, og 204 av disse hadde fått endelig avslag. Uavhengig av årsakene til lang oppholdstid i mottak har norske myndigheter et særskilt ansvar for å sikre barn de rettighetene som er nedfelt i norsk lov, bl.a. gjennom implementeringen av FNs konvensjon om barns rettigheter. Å leve med en mangeårig uavklart situasjon rammer barn og unge sterkt. Barn i mottak blir frarøvet muligheten til å ha en god barndom når asylprosessen tar lang tid. Deres barndom er satt på vent. De vet ikke hvordan framtiden deres ser ut, eller hvilket land de skal bo i. Det er vanskelig å gi god skolegang og en god oppfølging av helseproblemer. Noen opplever det vanskelig å leve sammen med de mange voksne som er i en psykisk svært presset situasjon. Det kan også være vanskelig å knytte seg til venner fordi de ikke vet om de må reise. Mottakene skal være midlertidige botilbud og er ikke lagt til rette for eller ment å være et bosted som barn og foreldre skal bo i over lang tid. Imidlertid viser det seg at mange barn og deres familier blir sittende i flere år i asylmottak, også etter at de har fått endelig avslag på sine søknader. Det er viktig at vi finner gode og varige løsninger som gjør at man ikke trenger midlertidige akuttordninger. Dette var utgangspunktet for at Kristelig Folkeparti ved meg selv og representanten Jon Lilletun i vår fremmet et privat lovforslag om å gi de barnefamiliene som pr. i dag har vært i norske mottak i tre år eller lenger, mulighet til å få sakene sine grundig behandlet på nytt med tanke på at oppholdstillatelse innvilges. Denne saken har ført til en bred og konstruktiv debatt, både om generelle ordninger for behandling av asylsaker og om spesielle tiltak overfor barn som i dag sitter i mottak. Det er gledelig at regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre på Stortinget er blitt enige om en ny politikk for mindreårige asylsøkere. Jeg har tro på at vi gjennom de foreslåtte endringer ikke vil komme i samme situasjon med at hundrevis av barn sitter i årevis i en uavklart livssituasjon. Allerede i løpet av dette året skal det komme nye regler. Her skal man for det første slå fast at det ved vurdering av sterke menneskelige hensyn skal foretas en selvstendig behandling basert på barnas beste. Det nye er også at «det kan gis opphold dersom barna har opparbeidet sterk tilknytning til riket som følge av lang botid». Kravet til botid fastsettes ikke absolutt, men det ligger til grunn at barn ofte vil opparbeide slik tilknytning raskere enn voksne. Videre skal de nye reglene senke terskelen for å kunne få oppholdstillatelse etter anmodning om omgjøring av endelige vedtak, slik at det ved behandling av omgjøringsanmodninger i UNE igjen kan innvilges opphold når det foreligger sterke menneskelige hensyn. Regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre mener at det er rimelig å stille i bero effektuering av tvangsutsendelse av barn og barnefamilier som kan forventes å få fornyet behandling etter nytt regelverk. Kristelig Folkeparti ønsket å gå lenger i forhold til de barn som i dag sitter i asylmottak, ved at vi foreslo en ny, sjenerøs behandling for alle som har sittet i minst tre år. Like fullt er vi godt fornøyd med de endringer som kommer, som regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre har blitt enige om. Vi får nå en permanent ordning som tar spesielle hensyn til barn. Vi har samtidig gitt viktige signaler om at barn som har vært lenge i landet i dag, kan be om en ny vurdering og behandling etter nytt regelverk. Dette er en politikk som tar asylbarn på alvor.