Det er en kjent sak at Senterpartiet stemte imot de endringene i tomtefesteloven som ble vedtatt i juni 2004. Vi mente at det var galt å innføre en innløsningsrett for festetomter som griper inn i private parters avtalefrihet. Vi mente også at innløsningsretten var et alvorlig angrep på eiendomsretten, og at det var fare for at store verdier, særlig knyttet til hyttetomter, ble overført fra næringsdrivende og lokalsamfunn i Distrikts-Norge til hytteeiere i sentrale strøk. Et bredt stortingsflertall vedtok likevel en omfattende innløsningsrett for tomtefestere den gangen. I Senterpartiet er vi derfor glade for at noen av de mest uheldige utslagene av lovendringene fra 2004, som særlig har rammet lokalsamfunn i Bygde-Norge, nå blir rettet opp. Det har vært en sterk tradisjon for at statsallmenningene skal beholdes som samlet eiendom. I statsallmenningene er det omfattende bruksretter. Disse bruksrettene tilhører bygdene og de lokale gårdsbrukene, og det er en viktig del av næringsgrunnlaget i de områdene. Salg og etablering av selveiende enheter i statsallmenningene skaper problemer for bruksrettene og andre viktige interesser i områdene. Hensynet til reindriftsnæringen taler også i mange områder mot en oppdeling av slike eiendommer. Dagens festeinntekter fra hyttetomter i statsallmenningene utgjør faktisk en viktig inntektskilde for de lokale fjellstyrene, og det er inntekter som blir brukt til beste for fellesskapet. Rasteplasser, fiskeplasser, informasjonstavler, turkart, rydding av stier og støtte til stølsveier er eksempler på tiltak disse inntektene blir brukt til. Et eventuelt bortfall av festeinntektene ville medført at mye av den aktiviteten ikke var mulig å videreføre. Festeavgiftene i statsallmenningene har vært lave. Det er ikke der vi har hatt de urimelige leieøkningene som har skapt problemer for festerne. Det er derfor en viktig og en riktig endring vi nå gjør ved å gjeninnføre unntaket for tomt til fritidshus i statsallmenninger. Hyttetomter som har vært festet i kortere tid har også vært en viktig tilleggsinntekt for mange gårdsbruk. Ved å feste bort hyttetomtene i stedet for å selge dem har gårdbrukeren ønsket å sikre varige og langsiktige inntekter til gården, som også kan komme framtidige generasjoner av brukere til gode. Sjansene for å kunne fortsette å ha gården som levevei øker når en har faste inntekter i tillegg til det den tradisjonelle landbruksdriften kaster av seg. Ved lovendringen i 2004 ble det fastsatt et unntak fra innløsningsretten for hyttetomter som hører til en landbrukseiendom. Grensen ble da satt til at 10 pst. av inntektene måtte komme fra festeinntekten. Regjeringen vil nå endre forskriften slik at kravet endres til å gjelde landbruksinntekter som har 5 pst. eller mer av inntektene fra festetomter. Fra Senterpartiets side vil vi påpeke at dette er et godt politisk kompromiss som skaper bedre mulighet for langsiktig næringsutvikling, slik at en gjennom tomtefeste fortsatt kan skape inntekter og utviklingsmuligheter for landbruks- og utmarkseiendommer i distriktene.