La meg først av alt understreke at i den norske skolen er det mye som fungerer bra. Allikevel har vi selvfølgelig en del utfordringer, og en av disse er at for mange elever velger bort videregående skole. Det er derfor et svært viktig spørsmål representanten reiser. Vi har fra statlig hold oppmerksomheten rettet både mot problematikken rundt gjennomføring av videregående opplæring og rundt utdannings- og yrkesveiledning, og er opptatt av en koordinert og helhetlig innsats. Dessverre er det så mange som mellom 20 og 25 pst. av dem som påbegynner en videregående opplæring, som ikke fullfører. Gjennomføringen er særlig lav innenfor de yrkesforberedende retningene. På bakgrunn av bortvalgsproblematikken i videregående opplæring nedsatte jeg i januar i år en arbeidsgruppe som skulle foreta en grundig gjennomgang av årsakene til at elever og lærlinger ikke fullfører sine utdanningsløp, og vurdere konkrete og målrettede tiltak som kan bidra til å bedre gjennomføringen. Jeg ønsket en bred tilnærming til problemstillingene og en særlig fokusering på utsatte grupper. Gruppens rapport ble overlevert meg 30. august. Blant de tiltakene som foreslås i denne rapporten, har spesielt satsing på utdannings- og yrkesveiledning fått en bred omtale. Kunnskapsdepartementet jobber for tiden med en stortingsmelding om utdanning som redskap for sosial utjevning. De foreslåtte tiltak i rapporten vil bli sett i sammenheng med dette meldingsarbeidet. Videre vil jeg nevne elementer i det nye læreplanverket, Kunnskapsløftet, som jeg mener kan være med på å møte utfordringene knyttet til bortvalg av videregående opplæring. På ungdomstrinnet blir programfag til valg innført for alle elever, og i videregående opplæring blir prosjekt til fordypning innført for elever i yrkesforeberedende utdanningsprogram. Begge har til hensikt å gi elevene bedre forutsetninger for valg og en mer tilpasset opplæring i forhold til elevenes behov og ønsker. Dette kan bidra til at elevers motivasjon for å fullføre videregående opplæring øker. Programfag til valg skal gi elevene smakebiter på utdanningsprogrammer de vil møte i den videregående opplæringen. Faget vil dermed bidra til å knytte ungdomstrinnet og videregående skole nærmere sammen, og dermed også gjøre overgangen mer smidig. Prosjekt til fordypning vil gi elever på yrkesforberedende studieprogram muligheten til å fordype seg i områder av spesiell interesse. Opplæringsloven fastsetter hvilken rett elevene har til nødvendig rådgivning om utdanning, yrkestilbud og yrkesvalg og om sosiale spørsmål. Forskriften fastsetter at dette er skoleeiers ansvar. Lovverket sier med hensikt lite om hvordan skoleeierne skal organisere sitt arbeid for å få til en god oppgaveløsning. Styrken i dette er at hver skole best kjenner hvor skoen trykker, svakheten ligger i at det er opp til hver skole å prioritere dette arbeidet. Derfor arbeider Regjeringen for at utdannings- og yrkesveiledning skal bli mer helhetlig og systematisk. For å styrke koordinering, kvalitet og tilgang på veiledning gjøres det nå forsøk med Partnerskap for karriereveiledning i tre fylker. Partnerskapene er forpliktende samarbeid mellom skoleeier, NAV, voksenopplæring, arbeidsliv, høgskoler og universitet. Erfaringene fra disse partnerskapene vil gi oss viktig informasjon i forhold til veien videre. Svært mange av dagens unge benytter Internett som en hovedkilde til informasjon. Nettstedet vilbli.no er en informasjonstjeneste som fylkeskommunene og Utdanningsdirektoratet utvikler i fellesskap. Vi ønsker å styrke kvaliteten på denne tjenesten. Tjenesten gir i dag informasjon til alle som søker videregående opplæring, og som står foran yrkes- og utdanningsvalg. I korte trekk skal tjenesten nå framover utvikles til å gi mer utdannings- og yrkesinformasjon, og til å gi bedre veiledning for rådgivere, elever, lærere og foreldre. I forbindelse med innføringen av Kunnskapsløftet er det satt av betydelige midler til kompetanseheving. Det er i Strategi for kompetanseutvikling i grunnopplæringa 2005–2008 uttrykt at rådgivningstjenesten er et nasjonalt prioritert område for kompetanseutvikling. I forslag til statsbudsjett for 2007 videreføres en betydelig satsing på kompetanseheving. Det er også foreslått økte bevilgninger til tiltak for å bedre gjennomføringen av den videregående opplæring. En helhetlig satsing på dette området iverksettes altså gjennom Kunnskapsløftet, gjennom oppfølging av tiltak foreslått i tidligere nevnte rapport, gjennom de prioriteringene vi gjør i budsjettet, og videre i sammenheng med den kommende stortingsmeldingen. Dette har høy prioritet i vårt departement.