Takk, president! Formannskapsprogrammet fokuserer spesielt på fornyelse av samarbeidet med nærområdene gjennom igangsetting av det nye samarbeidsprogrammet med Nordvest-Russland og det nye handlingsprogrammet for Arktis. Samarbeidsministrene la i 2005 fram forslag til endringer i Ministerrådets struktur for å fremme en tydeligere prioritering og effektivisering av samarbeidet. Endringene trådte i kraft 1. januar i år. Norge vil som formannskapsland ha ansvar for gjennomføringen av reformene og vil derfor ha gode muligheter til å prege samarbeidet i den nye strukturen. Det parlamentariske samarbeidet i Nordisk Råd står overfor nye utfordringer. Siden starten av Nordisk Råd for over 50 år siden har det skjedd grunnleggende endringer i samarbeidet. Murens fall og åpning for å diskutere utenriks- og sikkerhetspolitiske temaer har bidratt til dette. Landenes forhold til EU, samarbeidet med de baltiske stater og Russland så vel som Østersjøsamarbeidet og samarbeidet i de arktiske områder kan øke betydningen av det nordiske parlamentarikersamarbeidet. Utfordringene med hensyn til samfunnssikkerhet, beredskap for sivil krisehåndtering og tiltak mot internasjonal kriminalitet og terror kan også møtes i fellesskap av de nordiske landene. Utfordringene er i dag å finne hensiktsmessige måter å fornye samarbeidet på i lys av disse endringene. Felles verdier, like samfunnsmodeller og en stor grad av språkfellesskap legger et godt grunnlag for nordisk samarbeid, men det krever vilje og innsats. Det er viktig at det nordiske samarbeidet blir mer dynamisk og tilpasser seg utfordringene og oppgavene som må løses i og mellom de nordiske landene, og mellom Norden og nærområdene. En enstemmig utenrikskomite slutter seg til behovet for fornyelse av samarbeidet, men det er ikke like stor enighet om hva som skal til for å få til en fornyelse. Mange har etter hvert tatt til orde for endringer og revitalisering av det nordiske samarbeidet. Nordisk Råds samlinger har etter manges mening utviklet seg i negativ retning, med møtevirksomhet med lite innhold. Det nordiske samarbeidet fungerer bra på enkelte områder, men det er grunn til å stille spørsmål om i hvor stor grad dette har sammenheng med Nordisk Råd. Fremskrittspartiet mener derfor at samlingene må revitaliseres betydelig dersom en skal videreføre disse. Vi mener at det ikke er noen tvil om at potensialet for forbedringer av det nordiske samarbeidet er stort, og at det må mer offensive grep til for å få til et mer innholdsrikt og forpliktende samarbeid. En av dem som har vært kritisk til dagens Nordisk Råd, er Danmarks statsminister, Anders Fogh Rasmussen. Under den seneste samlingen i Reykjavik uttalte han bl.a. at vi ikke holder Norden-samarbeidet i live bare ved å stå for gode verdier som å utdele litteratur- og filmpriser. Han sa at det må være mer dynamikk i det nordiske samarbeidet, og pekte på behovet for en løpende fornyelse. Han hevdet videre at kommende generasjoner ikke vil finne det nordiske samarbeidet attraktivt om ikke det reformeres, og han tok til orde for å åpne for et tettere samarbeid med de baltiske landene og Russland dersom samarbeidet skal ha en framtid. Fremskrittspartiet deler synspunktene til den danske statsministeren. Vi er selvfølgelig kjent med de grep som er tatt for å få til en fornyelse av samarbeidet, og som forelå etter Nordisk Råds sesjon i oktober, men vi mener dette ikke er tilstrekkelig. Dersom denne samarbeidsformen i det hele tatt skal opprettholdes, mener vi det må betydelig mer offensive grep til, og vi vil spesielt peke på ressursforvaltningen i nord, sikkerhet og energisamarbeid som viktige områder. Vi vil derfor ta til orde for en total gjennomgang av samarbeidet på alle plan med hensyn til både innhold, form og hvor forpliktende det skal være. Vi vil selvfølgelig også be om at Regjeringen, gjennom formannskapet i det nordiske regjeringssamarbeidet i 2006, setter på dagsordenen og har fullt fokus på løpende fornyelse og revitalisering.