I fjor valgte Regjeringa å lage et økonomisk opplegg som gjorde at kommunene fikk 9,5 milliarder kr mer i år. I år legger Regjeringa fram et opplegg for kommunene for neste år, som gir dem ca. 3,6 milliarder kr mer. Vi vet at det er skole og eldreomsorg som er de største budsjettpostene for kommunene og fylkeskommunene. I Fremskrittspartiets alternative budsjettforslag er det lagt inn mange øremerkinger – en har ikke tro på det lokale vettet – bl.a. øremerking til eldreomsorg, til grunnopplæring og til fylkeskommunene med 200 mill. kr til videregående opplæring. Men når en ser at det er veksten i elevtallet på videregående trinn som er størst, er det der vi har de største utfordringene. Det blir flere og flere 16-åringer, og hvordan kan Fremskrittspartiet da forklare at en øremerker så lite til fylkeskommunene og så mye til kommunene, når behovet er størst hos fylkeskommunene, og når alle høringsinstanser peker på behovet fylkeskommunene har for å gi en god grunnopplæring? Hvorfor er det der dere øremerket minst, når dere øremerker mer andre steder, når behovet er størst hos fylkeskommunen, noe også KS sier i høring?