I denne perioden har vi behandlet flere saker innen bioteknologiområdet. Disse sakene har alle demonstrert at området bioteknologi er i rivende utvikling, noe som tilsier behov for en kontinuerlig oppdatering av de medisinske mulighetene og den faglige utvikling. Samtidig endres holdninger etter hvert som befolkningens kunnskap øker. For å illustrere dynamikken: En skal ikke mange år tilbake før assistert befruktning ble oppfattet som å tukle med naturen og derfor burde forbys. I dag er assistert befruktning et medisinsk tilbud som med godt resultat gis av det offentlige. Jeg tror ingen her i dag ville tenke på å forby det. Jeg nevner dette fordi det illustrerer både behovet for politikere til å holde seg à jour med kunnskapsutviklingen og for politikere til å ta ansvar for å formidle kunnskapen, slik at også holdninger i befolkningen kan basere seg på ajourført kunnskap og ikke bare gammel tradisjon og religion. Videre må vi som politikere ta ansvar for at vi har en lovgivning som gjør at vi kan ta i bruk denne kunnskapen til beste for den befolkning som vi skal tjene. Det er på en slik bakgrunn vi må forstå den innstillingen som nå foreligger fra et flertall i sosialkomiteen. For bare et og et halvt år siden behandlet vi bioteknologiloven. Kort tid etter demonstrerte loven sin rigiditet og tilkortkommenhet da den skulle prøves i det virkelige livet. Mehmet-saken viste hvordan forbudet mot preimplantasjonsdiagnostikk ble til hinder for å ta i bruk kunnskap og behandlingsmetoder som kunne gjøre denne lille gutten frisk. Heldigvis besinnet stortingsflertallet seg med hensyn til kategorisk å holde fast ved dette forbudet, og gav en åpning i loven, slik at et behandlingstilbud i utlandet kunne tilbys. Møtet med enkeltskjebnen til Mehmet gjorde at flere så muligheten for å avhjelpe store lidelser ved å ta i bruk de mulighetene som preimplantasjonsdiagnostikk gir. I kjølvannet av dette endret også holdninger seg i SV, ved at landsmøtet deres gikk inn for å endre loven på vesentlige punkter. I all moderne utvikling har vi mennesker søkt kunnskap og tatt den i bruk, ikke minst på det medisinske området. I så måte har vi alltid forsøkt å fravriste naturen dens hemmeligheter og erstatte dem med kunnskap og teknologi. Kunnskap vil alltid kunne brukes og misbrukes. Slik er det også med den kunnskapen som utvikles på bioteknologiens område. I så måte vil det alltid være moralske og etiske avveininger som må foretas. Men slike avveininger må skje på et opplyst og informert grunnlag. Først da blir også verdivalgene reelle. Flertallet ser at utviklingen på bioteknologiområdet er av en slik art at vi trenger en kontinuerlig revidering og oppdatering av lovverket på dette området, slik at en kan tilrettelegge både for bruk av ny kunnskap og for forskning, slik at norske forskere kan gi sitt bidrag til denne verdifulle kunnskapsutvikling. På denne bakgrunn ber flertallet i komiteen om at bioteknologiloven revideres så snart som mulig i neste stortingsperiode, slik at det også åpnes for forskning på befruktede egg og for preimplantasjonsdiagnostikk.