Alle barn som er bosatt i Norge, har plikt til grunnskoleopplæring. Gjennom en slik opplæring skal alle barn få del i et felles kunnskaps-, kultur- og verdigrunnlag. Elevene skal gis en likeverdig og tilpasset opplæring med sikte på gode allmennkunnskaper. Jeg synes det er flott at det i Norge ikke bare er en rett til skolegang, men det er en plikt, fordi det er så avgjørende viktig for hvert barn. Når vi i dag vedtar å stramme inn retten til barnetrygd under opphold i utlandet og innfører meldeplikt for skoler, er hovedhensikten både å styrke integreringen av minoritetsspråklige barn i det norske samfunnet og å innføre tiltak mot feilutbetaling av barnetrygd. Det er et mål at etterkommere av innvandrere i samme grad som barn av foreldre som er født og oppvokst i Norge, skal få utdanning og arbeid som gjør det mulig for dem å ta aktivt del i det norske samfunnet. Lange utenlandsopphold kan gjøre dette vanskelig og i enkelte tilfeller medføre tvangsekteskap. Bortfall av barnetrygd og meldeplikt for skoler kan bidra til å hindre at slike situasjoner oppstår. Trygdeetaten er avhengig av gode virkemidler for å unngå feilutbetaling av trygdeytelser. Når skolen nå får meldeplikt, vil flere av feilutbetalingene kunne unngås. Å hindre feilutbetaling er viktig ikke bare for å unngå at staten påføres tap. Det er også viktig for stønadsmottakeren. Dersom en person har mottatt store beløp urettmessig, kan et tilbakebetalingskrav være en stor økonomisk belastning. Kristelig Folkeparti erkjenner at det er en fare for at tillitsforholdet mellom hjem og skole kan svekkes når skolen skal ha meldeplikt hvis elever har fravær som kan skyldes utenlandsopphold. Samtidig vet vi at både Oslo og Drammen i flere år har hatt rutiner for melding om ugyldig fravær til andre instanser. Jeg vet fra mitt eget arbeid i mange år i skolen at det å ha gode rutiner for å følge med på det enkelte barns fravær er med på og bidrar sterkt til å ivareta denne rettigheten eller plikten den enkelte elev har. Når dette svikter rundt den enkelte elev, skal skolen sørge for at barnet får den opplæring det har krav på. Vi erkjenner også at en innstramming i barnetrygdlovens regler for utenlandsopphold vil kunne ha negative konsekvenser for eksempelvis foreldre til utvekslingselever, enkelte utenlandsstudenter med barn og familier som har et lengre ferieopphold i utlandet. Kristelig Folkeparti har vurdert de ulike hensyn mot hverandre og kommet til at de positive konsekvensene forslaget har, må veie tyngst. Samtidig er det viktig å understreke at alle partier, bortsett fra Fremskrittspartiet, er enige om at det å gå på skole i utlandet kan være en berikelse for barn og ungdom og tilføre en kulturell og språklig nytte og forståelse for egen og andres kulturelle og etniske bakgrunn. Vi ber derfor departementet evaluere hvordan innstrammingene fungerer i forhold til det når de har fått virke en stund. Fremskrittspartiet er ikke enig i dette. I sin tilsvarsmerknad sier de bl.a. følgende: «(…) disse medlemmer er derfor helt imot at barn sendes alene til andre kontinenter, selv om det gjøres i globaliseringens navn.» (…) En blir fristet til å spørre: Gjelder dette også for skoleutveksling til USA eller Australia? I denne debatten er det viktig å være nyansert. Hvis vi tør å utsette oss for inntrykk fra andre kulturer og religioner, ja til og med oppleve selv å være en minoritet i et annet land i en periode, tror jeg vi bidrar til økt forståelse. Det samme gjør interreligiøs dialog. Vi har nylig sett gode eksempler på betydningen av det i Norge i forbindelse med konflikten rundt Muhammed-karikaturene.