For å begynne der representanten Langeland avsluttet: Kystverket skal ikke lenger avhende fyreiendommer, men selv stå som eier av eiendommene. Dette er et viktig element i det å ivareta etatens kulturhistorie og er et ledd i prosjektet Statens kulturhistoriske eiendommer. Eiendommene kan imidlertid leies ut, fortrinnsvis til kommuner eller fylkeskommuner, med sikte på å gjøre eiendommene tilgjengelige for allmennheten. Det betyr at leiekontrakter som i dag er inngått med kommuner, fylkeskommuner eller organisasjoner, kan videreføres når det er ønskelig. Etter salget i 2005 og 2006 har Kystverket 106 eiendommer av noe omfang som er eller har vært knyttet til fyrtjenesten. Det er pr. i dag inngått 62 leiekontrakter. Hovedinnholdet i disse kontraktene er at leien består av å ivareta vedlikehold av bygningsmassen, mens Kystverket er ansvarlig for de navigasjonstekniske installasjonene. Kystverket utarbeider nå en standardkontrakt knyttet til utleie av fyreiendommer, der en er i dialog med store brukergrupper som Forbundet Kysten, Den Norske Turistforening, Friluftsrådenes Landsforbund osv. Hovedformålet med arbeidet er å tilrettelegge for alternativ bruk av ubenyttet bygningsmasse, samtidig som Kystverket kan ivareta fortsatt bruk av navigasjonsinstallasjonene. Leietakerne er også interessert i å få etablert en dialog med Kystverkets distriktskontor om utførelsen av vedlikeholdet på bakgrunn av at etaten har mye faglig kompetanse i vedlikehold av bygningsmasse under spesielt harde klimatiske forhold, samt at etaten har historisk erfaring knyttet til den enkelte eiendom. Fiskeri- og kystdepartementet forutsetter også at Kystverket etablerer nødvendig kontakt med Direktoratet for naturforvaltning for å sikre at fyreiendommer kan overføres til nevnte direktorat i de tilfeller der det er viktige naturvernhensyn som skal ivaretas. Kontrakter om avhending av fyreiendommer som er framforhandlet, skal gjennomføres i samsvar med de retningslinjer som gjaldt på forhandlingstidspunktet. Så til Stad skipstunnel, det andre hovedtemaet i innstillingen. Regjeringen ønsker å legge til rette for sikker transport langs kysten, med bedre merking og vedlikehold av farleder samt utvikling av moderne navigasjonssystemer. Vi har også målsettinger om økt sjøtransport, økt beredskap og sjøsikkerhet. Stad skipstunnel er et foreslått prosjekt i stamnettet, som i utgangspunktet er begrunnet ut fra hensynet til økt sjøsikkerhet. En eventuell realisering vil også kunne gi noe bedre framkommelighet for deler av skipstrafikken langs kysten. Foreliggende prosjekt omfatter en skipstunnel mellom Moldefjorden og Kjødepollen som er 1 800 m lang, 22 m høg, 23 m bred og 12 m dyp. Det betyr at båter opp til 5 000 brutto tonn kan benytte tunnelen. Det er videre vurdert at fartøy som er for store til å benytte tunnelen, kan gå utenfor Stad, òg i dårlig vær. Fiskeri- og kystdepartementet har i denne sammenhengen blitt forelagt en rapport som peker på at det i farvannet utenfor Stad ikke er flere berginger eller skader på fartøy og mannskap enn på andre kyststrekninger. Det betyr selvsagt ikke at området ikke er utsatt, men heller at sjøfarende er forsiktige og avventende i forhold til været før de passerer Stadlandet. Kostnadsoverslaget for bygging av denne skipstunnelen er på 1,14 milliarder 2005-kroner, inkludert moms. Oppdaterte nyttekostnadsberegninger viser imidlertid at prosjektet ikke er samfunnsøkonomisk lønnsomt, og at det derfor ikke er grunnlag for å gjennomføre denne investeringen. Likevel vil Regjeringen snu hver stein i denne saken, men uten at det lages nye og urealistiske forventninger. Fra enkelte hold har det vært reist spørsmål om å utvide dimensjonene på tunnelen, slik at også Hurtigruta kan passere igjennom. Jeg vil derfor gjennomføre en bredere vurdering av prosjektets størrelse og nytteverdi, herunder rammevilkår for turisme, der skip på størrelse med hurtigruta «Midnatsol» skal være dimensjonerende for tunnelen. Til sammenligning er «Midnatsol» i overkant av 16 000 brutto tonn. En slik bredere vurdering betyr at foreliggende prosjekt blir vesentlig endret, og at det derfor må gjennomføres nye utredninger, nye kostnadsoverslag, nye nytte-kostnadsanalyser og en ny kvalitetssikring for prosjekt over 500 mill. kr, i henhold til retningslinjer fra Finansdepartementet. Dette betyr at Stortinget tidligst kan orienteres om status for prosjektet i 2009. Det vil altså være en helt ny utredning, ikke bare det å gange høyde, bredde og lengde og så være ferdig med det.