Å sikre arbeid til alle er den beste måten å bygge et godt samfunn på. Det er en forutsetning for en god økonomi for landet og for å gi hver enkelt innbygger et trygt liv. Det handler om å ha en stabil inntekt og om å ha en meningsfull hverdag. Derfor er det avgjørende at Stortinget bruker mange virkemidler gjennom den økonomiske politikken og gjennom en aktiv arbeidsmarkedspolitikk. Det handler om alt fra å gi forutsigbare rammer for næringslivet til å sikre at de som i dag blir holdt utenfor arbeidslivet, får hjelp til å komme inn gjennom en målrettet innsats. Vi har de siste årene opplevd at mange som ønsker å stå i arbeid, blir utstøtt fra arbeidslivet, og mange går ufrivillig på trygd. Vi ser også at mange som ønsker å få arbeid, møter store hindringer. Da er det vår oppgave som folkevalgte å sikre en helhetlig politikk som skaper et mer inkluderende arbeidsliv, hvor alle som kan, får muligheten til å delta med den arbeidsevnen de har. Mange ungdommer møter i dag stengte dører når de vil ut i arbeid. Det er det mange grunner til. Det handler delvis om at vi har et arbeidsliv som stiller store krav til kompetanse og arbeidserfaring, men også om at de som trenger ekstra hjelp og oppfølging, ikke får det. Når vi ser at arbeidsledigheten blant ungdom er større enn i resten av befolkningen, må vi gjøre noe. Dette har flertallsregjeringen tatt på alvor. Mindretallet skriver i sine merknader at det er gjennom å sikre bedrifter større lønnsomhet og ved å utvide adgangen til midlertidige ansettelser, vi vil få løst dette problemet. Flertallet har en litt annen tilnærming. Vi mener at vi må ha et sett av målrettede virkemidler for å få bukt med ungdomsledigheten. De ungdommene som av ulike grunner har ramlet utenfor arbeidslivet, blir ikke hanket inn bare ved at norsk økonomi går godt, eller ved gode bedrifter. Det vil kun gi en effekt på sikt. Vi må gjøre mer. Vi mener det handler om å gi alle like muligheter til utdanning, til å få bedre oppfølging, å gjøre det enklere å bli kvalifisert, å gi elever på yrkesfag en lærlingplass og å bruke arbeidsmarkedstiltak. Å øke bevilgningene til Aetat og arbeidsmarkedstiltak er viktig i denne sammenheng. Å øke adgangen til midlertidige ansettelser, slik mindretallet ønsker, tror ikke flertallet vil løse ungdomsledigheten. Det hevdes at man vil gjøre terskelen inn til arbeidslivet lavere. Flertallet mener det motsatte vil skje, nemlig at terskelen for å bli kastet ut igjen blir lavere, og at de som i utgangspunktet møter barrierer, vil kunne få det enda vanskeligere og møte nye hindringer. Mange ungdommer kan bli kasteballer inn og ut av arbeidslivet. Dette er spesielt bekymringsfullt når vi vet at midlertidige ansettelser også vil slå negativt ut for dem som er i etableringsfasen, som skal ta opp boliglån og få trygge rammer rundt livet sitt. Derfor er jeg glad for at Regjeringen ikke vil åpne for økt adgang til midlertidige ansettelser. Det er dagens ungdommer som skal bygge opp vårt samfunn i framtiden. Da må vi ha et arbeidsliv som møter dem med åpne dører, ikke stengte. Flertallet vil gjennom denne budsjettinnstillingen bidra til å åpne dørene.