De endringene som Odelstinget i dag vedtar i sikkerhetsloven, skal bidra til forbedring av enkeltindividets rettigheter, økt kvalitet på saksbehandlingen og økt rettssikkerhet i klareringssaker. Dette er endringer som det er viktig å stå samlet om, og det er viktig med bred politisk enighet om en lov og lovendringer av en slik art. Da sikkerhetsloven trådte i kraft 1. juli 2001,var lovreglene i stor grad en formalisering av gjeldende praksis. Fokuset lå på å gi reglene lovs form, ikke på realitetsendringer. På det grunnlag, samt at den virkeligheten som loven skal regulere, er i stadig utvikling, er tiden nå moden for endringer. Vi vedtar i dag noen viktige endringer i sikkerhetsloven når det gjelder vilkårene for sikkerhetsklarering og saksbehandlingsreglene for prosessen. La meg nevne noen: hovedregel om rett til innsyn i egen klareringssakhovedregel om samtidig begrunnelse for klareringsavgjørelsen ved underretning om avgjørelsen. Dersom innsyn/begrunnelse avslås, foreslås en bestemmelse som gir vedkommende etter nærmere vilkår rett til oppnevning av advokatpresisering av at norske statsborgeres tilknytning til andre stater er relevant i en sikkerhetsmessig sammenhengen viss oppmyking av vilkårene for når utenlandsk statsborger kan gis klarering Når det gjelder antallet klareringsinstanser, er Kristelig Folkeparti enig med departementet når de støtter arbeidsgruppens konklusjon om at antallet bør reduseres. Vi er alle enige om at dagens store antall er uheldig. Det er imidlertid ulike vurderinger rundt hvilket antall som er det mest hensiktsmessige. Kristelig Folkeparti mener det er viktig å vektlegge de vurderingene som de som til daglig arbeider med sikkerhets- og klareringsspørsmål, har gjort. Det er imidlertid mange hensyn som må med i en helhetlig vurdering, og Kristelig Folkeparti slutter seg derfor til at departementet bør fortsette sine vurderinger og eventuelt også etter hvert se på andre strukturløsninger. Dersom en endring av strukturen skulle bli aktuell, er det imidlertid viktig å få endret klagebestemmelsene slik at klageretten, som den sikkerhetsgarantien den i dag utgjør, videreføres.