Det er en viktig problemstilling interpellanten tar opp. En situasjon med et beregnet vedlikeholdsetterslep på ca. 8 milliarder kr på kirkebygg viser at kommunene er dårlige eiere – særlig fordi mye av den samme situasjonen gjelder innenfor skolebygg. Av disse åtte milliardene er det ca. tre milliarder som gjelder vernede, fredede og verneverdige kirker. Det er altså 3 milliarder av disse kronene som går direkte inn i den bekymringen som både statsråden og Arbeiderpartiets representant her på talerstolen har gitt uttrykk for er et spesielt statlig ansvar. Det er bra. Rentekompensasjonsordningen for kirkebygg som Fremskrittspartiet i samarbeid med den forrige regjeringen fikk gjennomslag for i 2005, har hjulpet, men det har ikke vært nok. Fremskrittspartiet har i sitt alternative statsbudsjett fremmet forslag om å øke bevilgningen til rentekompensasjonsordningen med ytterligere 100 mill. kr. Men det spørs om det ikke er nødvendig – særlig i forhold til fredede og verneverdige bygg – å se mer direkte på statlige ordninger. I Innst. S. nr. 227 for 2004-2005 har Fremskrittspartiet sammen med Senterpartiet, som nå er i regjering, en særmerknad som er som følger: «(…) mener imidlertid at dette langt fra er noe tilstrekkelig virkemiddel for å sikre vedlikeholdsnivået på freda og verneverdige kirker. Det er behov for å gjøre et skille mellom hva som er vanlig vedlikehold av kirkene og hva som er antikvarisk vedlikehold. Disse medlemmer mener at alle freda kirker må ivaretas med støttemidler gjennom Riksantikvaren. De årlige budsjettbevilgningene må være store nok til å ivareta dette behovet.» (…) Da synes jeg det er på sin plass å sende en direkte utfordring til statsråden: Vil statsråden følge opp disse merknadene fra sine regjeringskolleger i Senterpartiet, og komme med statlige midler direkte til de fredede og verneverdige kirkene? Jeg ble litt bekymret under replikkvekslingen med statsråden tidligere i dag i saken om kirkeøkonomi. Der drev statsråden litt hoderegning, og sa at rentekompensasjonsordningen eller rentekostnadene ved vedlikeholdsetterslepet på 8 milliarder kr, er ca. 400 mill. kr. Hvis han med det mener at dét er statens bidrag – altså at man kan bidra til å finansiere rentene – vil kommunene fortsatt være belastet med realomkostningene ved vedlikeholdsetterslepet. Det er underlig at både statsråden og Arbeiderpartiets representant her fra talerstolen sier at dette ikke lenger er noe stort problem, for kommunene får nå mer penger fra Regjeringen. I år fikk de 5,7 milliarder kr. Jeg regner med at det skal en rimelig stor vekst til framover også, hvis man skal klare å løse de oppgavene Regjeringen har sagt de skal løse innenfor de frie midlene. Det er 10 000 nye hender i pleie og omsorg. Det er individuell undervisning for alle. Det er ungdomshus, kultur- og miljøaktiviteter for innbyggerne. Alt skal løses av disse frie midlene. Men det er i kommunesektoren svært mange hull å putte pengene i. Hvordan kan statsråden garantere fra denne talerstol at han skal sikre at hullene i vedlikeholdsetterslepet faktisk blir tettet? Jeg synes at Stortinget fortjener noe annet enn tam retorikk om hvordan trang kommuneøkonomi på sikt har ført til det vedlikeholdsetterslepet vi skal løse. I denne sal er vi opptatt av å finne løsninger, og spørsmålet er om statsråden vil bidra til å finne løsninger, særlig knyttet til de 3 milliarder kr til fredede og verneverdige kirker.