Fra statlig hold blir det brukt betydelige midler til kompetanseheving for lærere i forbindelse med innføringen av Kunnskapsløftet – mer enn ved noen tidligere skolereform. Det er da viktig å sikre at midlene blir brukt på en best mulig måte for å gi lærerne, instruktørene og skolelederne kompetanseheving med høy kvalitet. For å kontrollere at midlene blir brukt etter intensjonene, er det lagt opp til en omfattende og løpende rapportering og evaluering. Den første aktivitetsrapporten for 2005 fra forskningsstiftelsen Fafo peker på at hovedbildet er at midlene har skapt stor aktivitet når det gjelder kompetanseheving. I tillegg til de statlige midlene har kommunene økt bruken av egne midler med ca. 10 pst. fra 2004 til 2005. De nasjonalt prioriterte områdene blir prioritert også lokalt, og både skoleledelse og 2. fremmedspråk har stått sentralt i 2005. Det er videre mye etterutdanning innenfor norsk og matematikk i grunnskolen. Jeg vil følge opp utformingen av de kommende rapporteringene for å sikre en best mulig bruk av midlene. Forskningsstiftelsen Fafo har også fått i oppdrag å evaluere arbeidet med strategi gjennom hele perioden og leverte i mai sin første delrapport. Denne viser at det er en utfordring for skoleeierne å forankre kompetanseutviklingsarbeidet ved skolene og å komme tidlig i dialog med tilbudssiden, slik at kompetanseutviklingen svarer til behovene knyttet til innføring av Kunnskapsløftet. Utdanningsforbundet har i tillegg presentert egne rapporter, som viser at det er stor aktivitet på feltet, men at mange lærere ennå ikke har fått noe tilbud om kurs. Ifølge første delevaluering fra Fafo har strategien gode forutsetninger for å skape reelle endringer. Dette forutsetter at kompetanseutviklingen er forankret i behov og utfordringer ved den enkelte skole og lærebedrift. Evalueringen peker på at dette ikke i tilstrekkelig grad har skjedd. Flere steder har ikke det enkelte lærested og den enkelte lærer/instruktør blitt involvert i stor nok grad. Skoleeier må derfor sørge for lokal delaktighet og forankring i det enkelte lærested. Dette følges opp ved at fylkesmannen blir bedt om å sikre at lokal delaktighet og forankring er synliggjort i årsplanene til skoleeierne. I forslaget til statsbudsjett er det understreket at denne forutsetningen skal være oppfylt ved tildeling av midler, og at fylkesmannen skal følge dette opp. Et annet viktig virkemiddel er god dialog med partnerne i strategien, som er Kommunenes Sentralforbund, Utdanningsforbundet, Norsk Lektorlag, Skolenes Landsforbund og Norsk Skolelederforbund og den sentrale utdanningsadministrasjonen. Jeg vil bidra til at den løpende kontakten fortsetter for å sikre at strategiens målsettinger blir virkeliggjort. Jeg vil også sørge for et løpende informasjonsarbeid rettet mot skoleeierne når det gjelder bruk av kompetansemidlene. Det er viktig for meg fortsatt å følge opp bruken av midler til kompetanseutvikling, slik at hver enkelt skole blir best mulig i stand til å gjennomføre Kunnskapsløftet.