Et tomtefesteforhold er et leieforhold. Eiendomsretten knyttet til tomter er ikke overdratt med mindre det dreier seg om et utstedt skjøte, eller at avtalen skulle være evigvarende. Det er det enkle utgangspunkt for tomtefesteordningen og for tomtefesteloven. Fram til Odelstingets behandling 16. juni 2004 var innløsning av festetomter en sikkerhetsventil, med betaling i henhold til ekspropriasjonsrettslige regler. Ved odelstingsbehandlingen 16. juni 2004 vedtok daværende regjeringspartier, med Høyre i spissen, sammen med Arbeiderpartiet og SV en massiv overføring av eiendomsrett fra en part til en annen til en pris som er langt under det Grunnloven § 105 tilsier. Grunnlovens § 105 tilsier. Høyres standpunkt blir videreført i dag. Senterpartiet stemte sjølsagt mot dette i 2004. Det er også forankret i Senterpartiets program i dag. Senterpartiet skiller mellom festetomter til bolighus og til fritidshus. Vi er tilhengere av at boligeiere skal eie egen tomt, og at innløsning kan skje i disse tilfellene, men til vanlig pris i egnen, som det heter. For festetomt til fritidshus er det derimot ikke slike tungtveiende samfunnsmessige hensyn som tilsier at en skal ha en tilsvarende innløsingsrett. Spørsmålet om tomtefesteloven ble sjølsagt drøftet og avklart i regjeringserklæringa. Senterpartiet nådde ikke fram med sitt syn om nødvendige endringer i vedtatt tomtefestelov. Saken som behandles i dag, er en direkte oppfølging av Soria Moria-erklæringa. Dette vil styrke boligfesters innløsningsrett, samtidig som innløsningsretten for festetomt til fritidshus knyttet til landbruk begrenses til de eiendommer hvor festeinntektene utgjør mer enn 5 pst. av gårdens netto inntekter. For tomtefeste til fritidshus blir derfor dagens odelstingsbehandling en styrking av enkelte gårdbrukeres stilling. Det er et skritt i riktig retning for å rette opp en etter Senterpartiets mening opplagt ubalanse i forholdet mellom tomtefester til fritidshus og de gårdbrukere som i tiltro til norsk lov festet bort hyttetomter istedenfor å selge dem.