Vi har til behandling en plan for utbygging og drift av Statfjord-feltet og gassrørledningen Tampen Link. Statfjord-feltet ligger på grenselinjen mellom norsk og britisk del av kontinentalsokkelen og er regulert av Statfjord-kontrakten. De endrede planene for feltet innebærer en overgang fra olje til gass gjennom en trykkbelastning i reservoara. Gassen vil bli eksportert til Storbritannia via en gasseksportledning, Tampen Link. Denne løsningen preger også komiteens innstilling, noe jeg skal komme litt tilbake til. De endrede planene for Statfjord-feltet samsvarer med ønsket både fra aktørene på sokkelen og fra det politiske miljøet om en bedre utnyttelse av eksisterende felt på norsk sokkel. Utnyttelsesgraden vil øke til 68 pst. for olje og 74 pst. for gass, og driften forlenges fram til 2018. De totale investeringene for utbyggingen er beregnet til 16 milliarder kr, og lønnsomheten er beregnet til en nåverdi på 9,9 milliarder kr. I proposisjonen vises det til at det har vært foretatt grundige utredninger med hensyn til konsekvenser for annen næringsvirksomhet og miljø. Disse hensyn er, etter både direktoratets og departementets vurdering, ivaretatt på tilfredsstillende vis, og det anbefales derfor på det grunnlag at prosjektet Statfjord senfase og Tampen Link gjennomføres. Det er ønskelig at muligheten for elektrifisering av deler av norsk sokkel blir forsøkt realisert. Hensynet til klimautslipp og våre forpliktelser i henhold til Kyoto-avtalen tilsier at sokkelen gjennom elektrifisering kan bidra vesentlig til de norske utslippsreduksjonene, særlig av CO2. Dette er også vurdert i denne sammenheng, men operatøren har beregnet kostnadene til å bli så høye at det kan true lønnsomheten i feltet. Statfjord-feltet anbefales derfor ikke elektrifisert. Proposisjonen støtter en slik vurdering. Den planlagte rørledningen Tampen Link betyr transport av gass mellom Statfjord-feltet og Storbritannia via FLAGS-rørledningen på britisk sokkel. Denne transportløsningen anbefales, bl.a. begrunnet i kostnader regnet opp mot andre alternativer. Ledningen er omfattet av rammeavtalen mellom Norge og Storbritannia om legging og drift av undersjøiske tilknytningsrørledninger, og må av den grunn godkjennes av begge lands styresmakter. Tampen Link innlemmes i Gassled, opereres av Statoil ASA fram til oppstart, for så å overlates til Gassco AS som da tar over operatøransvaret. Godkjenningen gjelder fram til 2032. Jeg er glad for at prosjektet og Regjeringens anbefalinger får bred politisk støtte i innstillingen fra komiteen. I merknadene i innstillingen viser enkelte partier til ønsket om at mer av vår rikgass skal føres til land i Norge for videre prosessering. Hensynet til landbasert verdiskaping og sysselsetting tilsier at jeg selvsagt støtter et slikt ønske. Likevel må hvert prosjekt vurderes for seg, ut fra tekniske og økonomiske betraktninger. Det er urealistisk å tro at vi med de mengder gass vi tross alt har på norsk sokkel, skal ha kapasitet til å håndtere alt i Norge. Flertallet viser da også til at i forbindelse med Tampen Link har det vært foretatt grundige vurderinger av ulike alternative transportløsninger, herunder mot Kårstø. Flertallet understreker at det ikke er tilstrekkelig kapasitet i det eksisterende norske transport- og prosesseringssystemet til å håndtere gassen fra Statfjord-feltet. En slik løsning ville kreve betydelige merinvesteringer, undergrave nødvendig lønnsomhet i hele prosjektet og skape usikkerhet om hvorvidt dette er gjennomførbart. Det ville neppe være et godt bidrag til verken sysselsetting eller verdiskaping i Norge. Flertallet stiller seg likevel bak Olje- og energidepartementets vurdering og anbefaling i denne konkrete saken. La meg uttrykke forståelse for det engasjement som ligger til grunn for merknadene, fra bl.a. Arbeiderpartiet, men jeg deler ikke den bekymringen at den løsningen som i dag vedtas, undergraver målsettingen om å ta i bruk mer av naturgassen i Norge. Regjeringen viderefører i denne saken opparbeidet praksis om at det er aktørene selv som velger løsningene for det enkelte prosjekt, basert på tekniske og økonomiske vurderinger. Det ville være et brudd på denne praksisen om regjering og storting skulle overprøve disse vurderingene, og pålegge selskapene andre løsninger. Det ville undergrave den stilling aktørene har, i dette tilfellet Statoil, og det mandat de har fått av Stortinget – og bl.a. tidligere olje- og energiminister Olav Akselsen. Særmerknadene til tross er jeg glad for at Arbeiderpartiet likevel vil slutte seg til de anbefalinger som Regjeringen har presentert i proposisjonen hva gjelder utbygging av Statfjord senfase-prosjektet og Tampen Link. Prosjektet er solid forankret, også politisk, og Regjeringens anbefalinger har fått den støtte man har bedt om, også i forhold til transportløsningen Tampen Link.