Olje- og gassnæringens store samfunnsøkonomiske betydning for Norge er udiskutabel. Målt i verdiskaping og eksport er den Norges største næring. Naturgassen utgjør en stadig større andel av petroleumseksporten og av den samlede norske eksporten. Når vi selv i liten grad har brukt gassen innenlands, skyldes det et hittil lite marked og begrenset infrastruktur. Jeg er utrolig glad for at vi i dag skriver videre på vårt lands industrielle historie. Det brede forliket mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet bærer bud om en sterkere satsing på økt bruk av naturgass innenlands. Behandlingen av og vedtakene i forbindelse med denne stortingsmeldingen vil muliggjøre at en vesentlig større del av vårt lands gassressurser i framtiden nyttes til verdiskaping innenlands, til bruk i industrien, i samfunnet for øvrig og i ulike former som energibærer. Administrerende direktør i Yara, Thorleif Enger, har uttalt: «Norge har en gyllen mulighet til å skape gunstige vekstvilkår for gassbasert industri. Fremføring av gass til Grenland vil være en vitamininnsprøyting for industrien i regionen, og gi muligheter for videre utvikling av Norges viktigste industricluster.» Ikke minst for Telemark og Sørøstlandet har dette forliket stor betydning. Muligheten er nå lagt for en gassrørledning til Sørøstlandet med landfall Grenland. De petrokjemiske anleggene og områdets øvrige prosessindustri representerer milliardinvesteringer i grunnlagsverdier, og miljøet representerer en unik industrikompetanse i Norge. Dette må vi vite å ta vare på og videreutvikle. For industrien vil en gassrørledning gi sikkerhet for råstofftilgang og nye utviklingsmuligheter slik at denne eksportindustrien fortsatt kan konkurrere i den internasjonale «elitedivisjonen». Rør til Sørøstlandet vil først og fremst bidra til utvikling av industrien i Grenland, men ved å legge grenrør til Agder og Østfold vil det også kunne skapes industrielle muligheter i disse områdene. Finansiering av gassrør har vært et sentralt tema. Av komitemerknadene framgår det at Regjeringen ønsker å ha en tilskuddsordning for utbygging av infrastruktur for gass. Også Industriutvalget, der Høyres Jan Tore Sanner har bidratt, mener det er viktig med statlig deltakelse i finansiering av infrastruktur for naturgass for å legge til rette for økt gassbruk i norsk industri – med stikkordet samfunnsøkonomisk lønnsomhet. Industrien i Grenland og Prosessindustriens Landsforening har lagt fram omfattende argumentasjon for at rørtransport til Grenland vil ha en langt større anvendelse og bedre lønnsomhet enn det som tidligere har vært lagt til grunn. Jeg er glad for statsrådens forsikringer om et videre konkret arbeid ut fra dette. Som mange nå har sagt, og som komiteen viser til, har alle innspillene fra industrien og kommunene i Grenland vært av uvurderlig betydning. Det gjelder bl.a. muligheten for medvirkning til finansiering, større volum, villighet til å inngå langsiktige kontrakter om kjøp av gass og Skagerak Energis planer om et CO2-fritt gasskraftverk. Det er gledelig at resultatet nå blir at Statnett eller et annet statlig selskap blir bedt om å inngå forhandlinger med industrien i Grenland om realiseringen av et gassrør. Jeg må få benytte anledningen til å takke Høyres fraksjon og Leif Frode Onarheim for et omfattende og konstruktivt arbeid. Dernest må jeg berømme de mange i Grenland som har jobbet både hardt og lenge. Hele Grenland har engasjert seg. Viljen har vært sterk og staheten stor. Etter Stortingets lange debatt om gassmeldingen våren 2003 tok Grenlands-miljøet tak i alle utfordringene og arbeidet ufortrødent videre i tråd med de signalene som ble gitt. Når Stortinget nå behandler saken om innenlandsk bruk av naturgass, skal Grenland ha honnør for å ha vist både evne og vilje til å satse videre. Framtidsrettede planer er framlagt. Selv er jeg ikke i tvil om at dette arbeidet har vært helt avgjørende for det forliket som er kommet i stand, og for det positive utfallet som saken får her i dag.