Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har ikke brukt mange ordene på merknader i innstillingen til denne saken. Det har heller ikke Kristelig Folkeparti og Venstre gjort. Vi viser til brev fra olje- og energiministeren datert 10. oktober 2006, der det redegjøres for Regjeringens planlagte framdrift angående vern av Vefsna. Alle kjenner jo grunnen til at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet ikke har noen trang til å skrive mange ord i denne saken. Vi har Soria Moria-erklæringen å forholde oss til, og den har vi tenkt å følge. Saken om vern av Vefsna er nå ute på høring. Fristen var satt til årsskiftet, men er nå forlenget, til mars 2007. Dette skjedde etter et møte som kommunene Vefsn, Grane, Hemnes og Hattfjelldal hadde med statsministeren sist tirsdag. Jeg kommer litt tilbake til det. Under behandlingen av St.prp. nr. 75 for 2003-2004, Supplering av Verneplan for vassdrag, ble ikke Vefsna tatt med i verneplanen. Dette var Arbeiderpartiet enig i. På grunn av det sterke lokale engasjementet ønsket vi at det skulle gis anledning til å utrede og konsekvensvurdere Vefsna, med ulike alternativer. Det har i mange år vært et utrolig sterkt engasjement hos de nevnte kommunene. De har fulgt spillereglene, med åpne møter, seminarer, god informasjon til innbyggerne osv. Så kom høsten 2005, og de rød-grønne partiene hadde vunnet valget. Regjeringen utformet Soria Moria-erklæringen. Der står det at Regjeringen vil «verne Vefsnavassdraget fra kraftutbygging ved å inkludere det i Verneplanen for vassdrag». Og videre: «Det opprettes næringsfond i den berørte regionen.» De fire berørte kommunene hadde, som nevnt, et møte med statsministeren tirsdag i denne uken om kompensasjon i form av næringsfond, men det var like mye et møte om hvordan vernet skal skje. Som de selv sier: Hvor omfattende skal vernet være? Hva skal legges til grunn når det gjelder fastsetting av kompensasjon? Hva skal kompensasjonen være? Det som blir viktig i dette avgjørende arbeidet, blir å komme fram til en løsning som er i samsvar med Soria Moria-erklæringen, der en også sørger for at de berørte kommunene ikke rammes for sterkt økonomisk. I de fire kommunene er det stor interesse for å åpne for at sidevassdrag kan bygges ut på ulike vis. De mener det er riktig å diskutere dette i forbindelse med forhandlingene om næringsfond. Dette vil de berørte kommuner og fylkeskommunen jobbe videre med i forbindelse med høringsrunden. Vi vet at vannkraftutbyggingen «Muligheter Helgeland» ville gitt kommunene og fylkeskommunen ca. 50 mill. kr pr. år i nye inntekter til evig tid, og samfunnet hadde fått 1,5 TWh kraft. Slik blir det ikke. Da er det viktig hvilken størrelsesorden dette næringsfondet får, og kanskje man kan diskutere andre kompensasjoner i tillegg til fondet. Regjeringen vil legge til rette for at Vefsna skal reingjøres for Gyrodactilus salaris. Dette vil medvirke til at Vefsna igjen blir en attraktiv lakseelv, og man kan bygge opp næringer i forhold til turisme dersom det blir lagt til rette med gode rammebetingelser. En annen mulighet er å legge nye statlige arbeidsplasser til denne regionen som en kompensasjon. I Dokument nr. 8-forslaget er det også satt fram forslag om folkeavstemning. Jeg ser ingen grunn til at kommunene skal bli pålagt av staten å iverksette folkeavstemninger. Det må kommunene bestemme selv, etter eget ønske. Dette har ingen av kommunene ytret ønske om, så vidt jeg vet. Vefsna kommer nok til å bli vernet. Så får vi politikere gjøre vår jobb for at inntektstapet fra ikke-kraftutbygging i disse kommunene ikke fører til ytterligere nedleggelser av næringsvirksomhet, med påfølgende fraflytting.