Representantane Leirstein og Tybring-Gjedde frå Framstegspartiet har fremma forslag om å endre dei etiske retningslinjene for Statens pensjonsfond – Utland. Forslaget går ut på å stryke setninga: «Rådet skal gi tilråding om negativ filtrering av ett eller flere selskaper på grunnlag av produksjon av våpen som ved normal anvendelse bryter med grunnleggende humanitære prinsipper.» Dei to forslagsstillarane foreslår òg at dei nye reviderte retningslinjene får tilbakeverkande kraft, slik at dei 16 bedriftene som er trekte ut av Statens pensjonsfond – Utland sin investeringsportefølje, blir gjenstand for ny vurdering. Pensjonsfondet sine etiske retningslinjer byggjer på to hovudgrunnlag: for det første å sikre framtidige generasjonar ein rimeleg andel av petroleumsformuen og for det andre å syte for at fondet ikkje medverkar til uetiske handlingar eller forsømmingar, slik som krenking av humanitære prinsipp eller menneskerettar, grov korrupsjon eller alvorlege miljøøydeleggingar. Dette skal takast hand om gjennom tre verkemiddel. Det gjeld eigarskapsutøving, det gjeld negativ filtrering av investeringsuniverset, og det gjeld uttrekk av selskap frå fondet der det er uakseptabel risiko for å medverke til krenking av menneskerettar ved tortur, drap og liknande alvorlege krenkingar av individet sine rettar i krig, alvorleg miljøskade, grov korrupsjon eller andre særlege brot på grunnleggjande etiske normer. Gjennom praktiseringa av dei nemnde retningslinjene har Finansdepartementet trekt ut totalt 16 produsentar av forsvarsmateriell frå forvaltningsporteføljen. Forslagsstillarane meiner at sidan dette inkluderer teknologibedrifter som er blant dei største og leiande innanfor forsvarsmateriell og sivil luftfart, og sidan forsvarsindustrien er svært samansett, er Finansdepartementet si avgjerd om uttrekk svært vilkårleg og selektiv. Fleirtalet i finanskomiteen, derimot, sluttar seg ikkje til forslaget frå dei to representantane frå Framstegspartiet. Dei etiske retningslinjene blei etablerte i november 2004, og eit samrøystes storting slutta seg til desse retningslinjene. Forslaget som blei fremma nyleg, har vore oversendt til Finansdepartementet, og finansministeren har gitt ei vurdering av forslaget. Finansministeren peika på at retningslinjene har vore praktiserte i svært kort tid, og at det er behov for noko meir erfaring før ein evaluerer dei. Fleirtalet i finanskomiteen har slutta seg til dette synet. Ifølgje retningslinjene, punkt 4.4, skal ein utelukke selskap som er involverte i produksjon av «våpen som ved normal anvendelse bryter med grunnleggende humanitære prinsipper». Då retningslinjene blei lagde fram for Stortinget, gjekk det klårt fram at denne formuleringa reflekterte ei avgrensa liste av våpentypar, som i tillegg til alvorlege våpen som bio- og kjemivåpen også omfatta kjernevåpen og klasevåpen. Uttrekka følgjer altså direkte av forarbeida til retningslinjene. Alle uttrekka er gjorde etter tilrådingar av det uavhengige Etikkrådet for Pensjonsfondet – Utland. Rådet har etter mitt syn gjort eit grundig arbeid for å finne fram til dei 16 selskapa som er trekte ut av fondet fordi dei er involverte i produksjon av klasebomber og/eller kjernevåpen. Det er derfor neppe grunn til å tru at det i nær framtid vil følgje mange nye uttrekk knytte til kriteriet som gjeld produksjon av slike våpen. Rådet skal, ifølgje retningslinjene, ha rutiner for å vurdere om grunnlaget for utelukking av eit selskap framleis er til stades. På bakgrunn av ny informasjon kan Etikkrådet gi tilråding til Finansdepartementet om at ei avgjerd om utelukking kan opphevast. Uttrekk av selskap blir gjort for å unngå at fondet medverkar til produksjon eller verksemd som blir rekna som etisk uforsvarleg eller uakseptabel. Uttrekk betyr altså ikkje at Noreg reknar selskapa eller landa som dei opererer i, som uetiske. Eg presiserer dette poenget. Norske styresmakter arbeider aktivt mot bruk av klasevåpen og for å redusere betydninga av kjernevåpen. Humanitærretten, som er eitt av fleire referansepunkt for retningslinjene, forbyr i utgangspunktet våpen som ikkje skiljer mellom militære og sivile mål. Ein kan gjerne hevde at atomvåpen primært er til for avskrekking, ikkje for bruk, men ved ein eventuell bruk vil det utvilsamt vere svært vanskeleg å skilje mellom sivile og militære mål. At det er vanskeleg for staten å opptre heilt på same måten i alle høve, blei lenge halde fram som eit argument mot å innføre etiske retningslinjer. Dette er også drøfta i Graver-utvalet sin rapport, som dei etiske retningslinjene byggjer på. Graver-utvalet sitt syn var at kravet om å opptre likt på alle verkeområde for staten ikkje bør vere til hinder for at ein skal kunne ha etiske retningslinjer for Statens pensjonsfond – Utland. Handlefridomen kan vere forskjellig på ulike område. Staten si rolle som innkjøpar og konsesjonsgjevar er i større grad regulert av internasjonale reglar, og valalternativa kan vere færre for forbrukar enn for investor. Det er naturleg å evaluere retningslinjene etter at dei har fått verke ei tid. Basert på dei erfaringane som vi gjer framover, bør ein vurdere om retningslinjene fungerer i samsvar med intensjonen. Retningslinjene har, som sagt, fått verke berre i vel eitt år, og det er behov for noko meir erfaring før vi gjennomfører ei evaluering. På grunnlag av dei vurderingane eg har gjort greie for, har eit breitt fleirtal i finanskomiteen gått inn for at Stortinget ikkje skal slutte seg til forslaget frå dei to representantane frå Framstegspartiet.