Gjennom endringene i lov om barnetrygd blir det nå mulig for skolene å ha en meldeplikt overfor trygdekontoret når barn og unge har et langt fravær utover vanlig ferie som skyldes utenlandsopphold. Hjemmelen for en slik meldeplikt blir inntatt i folketrygdloven. Det er av praktiske grunner at hjemmel for meldeplikt legges til folketrygdloven. Det betyr at meldinger som gis til trygdens organer, vil være til generell bruk og ikke bare begrenset til barnetrygdsaker. Trygdeetaten vil også kunne bruke meldinger til kontroll i forhold til ytelser etter folketrygdloven. Barnetrygdmottakere etter gjeldende rett har plikt til å melde fra ved utenlandsopphold utover vanlige ferieopphold, men trygdeetaten opplever at denne meldeplikten ikke alltid overholdes, og at feilutbetaling av barnetrygd dermed kan forekomme. Dagens lovgivning gir ikke noen mulighet for å pålegge skolene en meldeplikt dersom barn og unge uteblir fra undervisningen over lengre tid. Derfor er det viktig å få igjennom lovendring og iverksette tiltak som kan hjelpe i forhold til å ivareta opplæringsplikten, noe som er meget viktig for integreringen av minoritetsspråklige barn i det norske samfunn. Det bør være opp til skoleetaten og skolene i den enkelte kommune å komme fram til hvordan meldeplikten best kan ivaretas og organiseres. Det blir viktig å sørge for effektive rutiner som gjør at det raskt kommer fram melding til trygdeetaten om fravær, slik at etaten kan vurdere retten til barnetrygd og andre trygdeytelser, og om de er rettmessig utbetalt. Det er viktig å utvikle rutiner som forhindrer feilutbetalinger. Det er viktig å poengtere at endringen gjøres i hovedsak ut fra skolepolitiske og trygdepolitiske begrunnelser. Opplæringsplikten må følges opp av skolemyndighetene. Meldeplikten gjelder ikke for videregående skoler, siden de ikke omfattes av opplæringsplikten. Men det forekommer at barn har blitt borte fra skoler, uten at myndighetene vet hvor de befinner seg, og dette skjer også i videregående skoler. Oslo kommune har utarbeidet rutiner for å registrere dette. Det er positivt at det står en samlet komite bak merknaden om å be Regjeringa vurdere egnede tiltak mot denne gruppen. Slik Sosialistisk Venstreparti ser det, deler vi høringsinstansenes tvil om at det er noen hensiktsmessige tiltak for å bekjempe tvangsekteskap. Sosialistisk Venstreparti mener at andre virkemidler og krisetiltak må til ved denne problematikken. Dette vil Regjeringa komme spesifikt tilbake til gjennom ny utlendingslov i løpet av 2006. Avslutningsvis er det viktig for Sosialistisk Venstreparti å poengtere at det å kunne gå på skole i utlandet kan være en berikelse for barn og ungdom og tilføre en kulturell og språklig nytte og forståelse for egen og andres kulturelle og etniske bakgrunn. Vi lever i en globalisert verden der kunnskap om språk vil være en viktig faktor for å kunne klare seg. Det blir viktig at departementet foretar en evaluering for eventuelt å kartlegge utilsiktede negative konsekvenser av denne endringen.