«Matpakkeflesket» er overskriften på dagens lederartikkel i Dagens Næringsliv. Lederskribenten i denne avisen er bare en av en rekke lederskribenter og kommentarforfattere som på ulike måter harselerer med Sosialistisk Venstrepartis forslag om gratis skolemåltid. Dersom matpakkeflesket fra Sosialistisk Venstreparti var ment som valgflesk, er jeg redd det har fått en uappetittlig lukt og smak allerede før det er blitt behandlet. Dagens Næringsliv skriver videre: «Dette er Stortinget på sitt verste, og det er ingen unnskyldning at valgkampen er nær.» Og videre: «Den nye skolematalliansen fremstår like fristende som en klemt matpakke med makrell i tomat og svett brunost.» Lignende karakteristikker og omtale av forslaget framgår også i en lang rekke andre aviser. Det er faktisk sjelden å se at et politisk forslag blir så til de grader slaktet og partert i media. Det må være et tankekors for Fremskrittspartiet at de har gitt seg inn på dette i allianse med de rød-grønne samarbeidspartiene. Verken forslaget eller behandlingsmåten som er presset fram, bidrar til å styrke Fremskrittspartiets ønske om regjeringssamarbeid. For Høyre er det foreldrenes ansvar å oppdra sine egne barn, lære barna gode matvaner og sørge for at barna har en sunn og god mat på skolen. Dette skal selvfølgelig skolen hjelpe til med, men det må være grenser for hvilke oppgaver og hvilket ansvar man skal ta fra foreldrene, for deretter å overføre både ansvar og oppgaver til offentlig ansatte. Det er ikke konservativ politikk, og det er heller ikke Høyres politikk. Forslaget fra Sosialistisk Venstreparti rokker også ved prinsippet om valgfrihet og mangfold. Det må ikke bli slik at Stortinget gjennom sentrale direktiver og lovformuleringer skal styre hverdagen i detalj for alle skolebarn, alle skoler og i alle lokalmiljø. Det å organisere skolemåltidet og gode opplegg for trivelige matpauser på skolen kan gjøres på en rekke ulike måter, og kan med fordel overlates til den enkelte skole, skoleeieren, foreldrene og elevene i fellesskap. Sosialistisk ensretting og sentraldirigering har ingen behov for på dette området. Mest alvorlig er det likevel at SVs forslag tar både oppmerksomhet og ressurser bort fra skolens viktigste oppgave: å drive opplæring og kunnskapsformidling. Kunnskapsløftet skal nå gjennomføres etter tidligere faglig forfall i skolen. Lærerne skal gjennom omfattende etter- og videreutdanning. Dette krever den oppmerksomhet og de ressurser som det er mulig å tilføre skolen. I denne sammenheng blir gratis skolemat et blindspor og en fullstendig avsporing av Kunnskapsløftet. Også i denne sammenheng er jeg overrasket over at Fremskrittspartiet samrører med sosialistene. Til slutt: Alt som er gratis, oppfordrer til overforbruk og sløsing. Det er den totalt motsatte holdning vi bør lære våre barn og ungdommer i forhold til mat, i en verden hvor store deler av befolkningen sulter.