Etter valget i fjor høst har vi fått en ny politisk kurs og en ny retning på samfunnsutviklingen i Norge. Den rød-grønne regjeringen vil noe annet med samfunnet vårt enn den forrige regjeringen. Verdiskaping, fellesskapsløsninger og trygge velferdsordninger for alle er vår ledetråd. Regjeringens og Stortingets arbeid med neste års statsbudsjett bidrar til å understøtte landets gode økonomiske utvikling. Vi fører en ansvarlig økonomisk politikk som ikke øker presset mot renten. Vi gjennomfører kraftige tiltak bl.a. innenfor samferdsel, nyskaping og arbeidsmarked for å øke verdiskapingen og sysselsettingen. I tillegg til den store satsingen på velferdsområder som barnehager og skole, som er viktig i seg selv, legger vi også grunnlaget for langsiktig økonomisk vekst. Stortingets budsjettbehandling bekrefter nok en gang at det eksisterer to viktige og grunnleggende skillelinjer mellom partiene i den økonomiske politikken. Den første forskjellen gjelder bruken av oljepenger. Den andre store forskjellen mellom partiene er prioriteringen mellom skattelette og utbygging av fellesskapsløsningene. Et stort flertall av partiene på Stortinget står for en ansvarlig økonomisk politikk. Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre har presentert alternative budsjetter som, i likhet med regjeringens budsjettforslag, ikke øker presset på renten. I den økonomiske politikken er det ett av partiene som skiller seg markert fra dette. Det er Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet ser ut til å leve i sin egen økonomiske verden. Uten hensyn til økonomiske realiteter eller økonomiske sammenhenger vil partiet øke bruken av oljeinntekter med om lag 23 milliarder kr, pluss sletting av gjeld til bompengeselskaper og en del andre ting. I en situasjon med svært høy aktivitet i økonomien, er det bare én ting å si om dette; det er fullstendig uansvarlig. Fremskrittspartiets politikk vil med sikkerhet medføre høyere rente for husholdningene, for bedriftene og kommunene, og vil bety redusert sysselsetting i norsk industri. Den andre store og viktige forskjellen mellom partiene i den økonomiske politikken er valget mellom skattelette og utbygging av velferdstjenester. Her finner Høyre og Fremskrittspartiet hverandre, mens Kristelig Folkeparti og Venstre ligger nærmere regjeringspartiene. Høyrepartiene fortsetter å foreslå store skattelettelser, med tilsvarende reduksjoner av velferden. Jeg konstaterer derimot at Kristelig Folkeparti og Venstre ligger om lag på Regjeringens skatte- og avgiftsnivå. Det gir selvfølgelig også disse partiene mulighet til å foreslå satsing på felles velferd. Det er også et uttrykk for at den viktigste skillelinjen i synet på velferdssamfunnet fortsatt går mellom høyrepartiene på den ene siden og partiene i sentrum og til venstre på den andre siden. Regjeringspartiene satser stort på eldreomsorg, skole, helse og kultur. Det er historiske løft som gjennomføres, ikke minst på samferdselssektoren og barnehagesektoren. Vår regjering holder løftene i Nasjonal transportplan, både når det gjelder vei, og når det gjelder jernbane. Og med den storsatsingen som nå kommer på barnehager, er full barnehagedekning innenfor rekkevidde. Vår regjering følger opp Kulturløftet, og innsatsen for internasjonal solidaritet og bistand har aldri vært større. Kommunene er vår fremste velferdsleverandør. Det er i kommunene at regjeringsskiftet kanskje merkes aller sterkest. Samlet sett vil oppjusteringen av inntektsanslagene innebære at inntekstveksten for kommunesektoren i 2006 og 2007 kan anslås til om lag 18 milliarder kr, hvorav 5,5 milliarder kr er økte skatteinntekter i inneværende år. Dette gir en ny virkelighet for de lokale folkevalgte. Gjennom de store økningene i bevilgningene til kommunene i år og til neste år kan de styrke velferds- og omsorgstilbudene rundt om i hele landet. Kommunene kan bygge ut eldreomsorgen og kan ruste opp skolene. Og det blir altså bygd barnehager i stor stil. Høyre-ordførere – og ordførere fra alle partier – er selvfølgelig fornøyd med økte overføringer. Høyres ordfører Amund Enge i Etne kommune sa til Nationen i forrige uke: «Jeg har vært med i politikken i 15 år. I år er første gang vi slipper å kutte i budsjettet. Tidligere har vi alltid måttet legge ned en skole eller gjøre andre upopulære grep. Årsaken er at staten har sluppet kvelertaket på kommunene.» Budsjettet for 2007 viser at regjeringspartiene fortsetter å innfri løftet om at de store pengene skal brukes til de store samfunnsoppgavene. Det er et bevisst politisk valg, som gir Regjeringen rom for å styrke velferden. Regjeringspartiene velger velferd framfor skattelettelser. Det gir også rom for den betydelige styrkingen av ulike velferdssektorer. Regjeringspartiene har ønsket en god dialog med opposisjonen. Gjennom Stortingets behandling av budsjettet har vi kommet til enighet med Kristelig Folkeparti om mange gode forslag. Spesielt er jeg glad for at stortingsflertallet styrker frivillige formål som folkehøyskoler og rusomsorg. Dette får også støtte fra de fleste partiene i opposisjonen. Jeg synes også det er verdt å kommentere at Stortingets budsjettbehandling denne høsten har foregått i ordnede og rolige former, uten dramatiske budsjettforhandlinger i sene nattetimer. Regjeringspartiene har vært lydhøre overfor næringsliv og organisasjoner som har møtt opp til høringer knyttet til budsjettforslaget, og også overfor andre partier på Stortinget, som allerede omtalt. Det er flere talere som i dag har pekt på at Norge er verdens beste land å bo i. Det budsjettet som vedtas i dag, er et viktig bidrag til den videre utbyggingen av det norske velferdssamfunnet.