I går la Lavutsleppsutvalet fram si innstilling. Lavutsleppsutvalet blei sett ned av den førre Bondevik-regjeringa for å presentere ein plan for å redusere dei nasjonale utsleppa med 50–80 pst. innan 2050. Og det er gledeleg å sjå det gode og grundige arbeidet som er lagt fram. Den førre regjeringa sette seg høge mål då ein sette ned utvalet. No krev Kristeleg Folkeparti at dette må følgjast opp av Stoltenberg-regjeringa med like klare nasjonale mål. Det skal og må ikkje vere nokon tvil om at Noreg er villig til å ta på seg sin rettmessige del av dei globale utsleppsreduksjonane. Den siste hovudrapporten frå FNs klimapanel viser at utviklinga m.a. når det gjeld temperatur, havnivå, istjukkleik og nedbør samla gir eit bilete av ein klode under oppvarming. FN konkluderer med at det er nye og sterkare bevis på at menneskeleg aktivitet er den viktigaste årsaka til den globale oppvarminga me har sett dei siste 50 åra. Me har også fått informasjon som viser at utviklinga, særleg i polarområda, går raskare og har meir alvorlege konsekvensar enn me før har trudd. Klimaproblemet er den største miljøutfordringa verdssamfunnet står framfor. Å løyse dette problemet vil krevje mykje av oss både nasjonalt og internasjonalt. Kristeleg Folkeparti ønskjer derfor at Regjeringa kjem med ei eiga stortingsmelding for å følgje opp det viktige arbeidet til Lavutsleppsutvalet. Bondevik-regjeringa leverte mange konkrete og nødvendige tiltak, som innføring av kvotesystem, avtale med prosessindustrien, forbod mot deponering, forbod mot HFK/PFK-gassane og historiske satsingar på nye fornybare energikjelder og CO2-reinsing som nokre eksempel. I stor motsetnad til dette står dagens regjering sin mislykka innsats med grøne sertifikat. I dag har Regjeringa lansert sitt alternativ til dei grøne sertifikata. Resultatet er at Regjeringa har greidd det kunststykket å få nærast stryk både av miljørørsla og av energibransjen. Når det gjeld det internasjonale klimaarbeidet, veit me at Kyotoprotokollen berre er eit første steg på vegen. Det sentrale spørsmålet no er kva slags klimaregime me skal ha etter den første perioden av protokollen som blir sluttført i 2012. Kristeleg Folkeparti vil ha eit meir globalt og ambisiøst klimaregime etter 2012. I dette arbeidet må Noreg framleis vere ein pådrivar og eit føregangsland. Skal me få truverde internasjonalt, må me også gjere ein langsiktig og god jobb på heimebane.