Dette er en viktig dag for alle som er opptatt av åpenhet i forvaltningen, og det er viktig for oss i Venstre å få de lovvedtak som i dag gjøres, etter at vi har ledet an i arbeidet for økt offentlighet i ni år. Resultatet er, som flere har påpekt, en betydelig styrking av offentlighetsprinsippet. Loven vi vedtar i dag, får et klart utvidet virkeområde, unntaksadgangen snevres betydelig inn, og det blir viktige endringer når det gjelder åpenhet for organinterne dokument. Det som også er viktig å registrere, er at behandlingen av denne saken, over ni år, har økt engasjementet i flere partier på dette området. Jeg er glad for at det er en arbeiderpartistatsråd i 2006 som er med på å fullføre dette arbeidet, og ikke han som satt for ti år siden. Resultatet av den behandlingen vi i dag har, er tilnærmet full tilslutning til opplegget fra Bondevik II-regjeringen. Gjennom den høringsrunden en har hatt, og den debatten en har hatt, er det vist at det har vært behov for justeringer og forbedringer. Jeg hadde håpet at det i enda større grad ble resultatet, men jeg ser at denne typen prosess i åpenhet, med innspill fra ulike aktører, har en mindre betydningsfull rolle nå, med flertallsregjering, enn den har hatt tidligere. Det er gjort mye på dette området, men det er behov for å gjøre mer, og der viser jeg til Venstres forslag, som bl.a. statsråden nå omtalte positivt. Når det gjelder søkerlister, mener jeg at dagens praksis tilsier at det blir økt åpenhet rundt søkerlister. Dette har Venstre foreslått før, men forslaget har blitt nedstemt i Stortinget. Det er også behov for endring når det gjelder åpenheten rundt Riksrevisjonen, slik som jeg har omtalt i et tidligere innlegg. Den prosessen en har gjennomført nå, over mange år, har også ført til positiv effekt på andre områder, bl.a. når det gjelder grunnlovsfesting av offentlighetsprinsippet, og at offentlighetsloven nå anvendes de facto på Stortinget. Jeg vil fremme det omdelte forslaget om åpenhet rundt stortingsgruppenes regnskaper. Dette reguleres ikke av offentlighetsloven, og derfor var det ikke noe alternativ å fremme det sammen med loven. Stortinget selv og partigruppene bestemmer hvordan en vil organisere det. Jeg legger til grunn at forslaget vil bli oversendt Stortinget og komme opp til behandling. Åpenhet rundt partiregnskapene er viktig for å legitimere den støtteordningen som finansierer gruppenes arbeid. Det vil ha en dårlig signaleffekt om vi vender tommelen ned for dette forslaget samtidig som vi argumenterer for økt åpenhet på en rekke andre områder. De innvendingene som kommer, er klassiske innvendinger som er med på å undergrave offentlighetsloven, f.eks. i kommunene. Personvernhensyn blir ivaretatt i kommunene i dag og kan selvfølgelig også ivaretas på dette området. Og helt til slutt: Åpenhet er ikke en pressesak. Det handler om respekt for innbyggere og velgere. Innsyn gir grunnlag for debatt og medvirkning. Det å kunne vite er rett og slett viktig for å kunne delta i demokratiet.