Kristelig Folkeparti har i lang tid arbeidet for å bedre legedekningen ved våre sykehjem. Behovet er tydelig dokumentert av Statens helsetilsyn og flere SINTEF-rapporter. Ved innføringen av fastlegereformen fikk kommunene en mulighet til å forplikte fastlegen til offentlig legearbeid. Selv om mange har benyttet denne muligheten til å utvide legekapasiteten på sykehjemmene, er det fremdeles et stort forbedringspotensial tilbake. Kristelig Folkeparti mener det er viktig at man ikke ensidig fokuserer på kvantitet; det er like viktig med god kvalitet på det arbeidet som utføres på sykehjem. Høy kompetanse er viktig, fordi antall eldre øker, og mange av disse er i en livssituasjon med redusert helse, og har ofte flere diagnoser. I en slik situasjon er det viktig å kunne observere, utrede og skille symptomer slik at pasientene får riktig diagnose og riktig behandling. Det er f.eks. viktig at ikke følgene av feilmedisinering forveksles med senilitet. For mange pasienter er sykehjemmet siste stopp på livsveien. Mange frykter at denne livsfasen skal være smertefull og vanskelig. Leger og annet helsepersonell trenger kompetanse innen lindrende medisin for å kunne gi god omsorg ved livets slutt. Kristelig Folkeparti er glad for at stadig flere sykehjem har egne avdelinger for dette. Vi synes det er positivt og støtter at i all etter- og videreutdanning av allmennleger skal en inkludere kunnskap om de spesielle helse- og sykdomsforhold som eldre har. Det er også viktig å videreutvikle undervisningssykehjem og styrke forskningsmiljøene innen geriatri. I brevet fra helseministeren av 24. januar i år pekes det på andre suksessfaktorer som også bør være til stede for å nå målet om styrking og faglig utvikling av legetjenesten i sykehjem. Jeg vil spesielt nevne en god organisering av strukturen rundt legetjenesten, med gode rutiner, bra utstyr, tverrfaglig samarbeid og ikke minst godt samarbeid med de pårørende. Det foregår hele tiden forbedringer mellom første- og andrelinjetjenesten, slik at oppfølgingen blir bedre etter et sykehusopphold. Dette er også helt nødvendig, da liggetiden i sykehusene stadig blir kortere. Jeg ser i den sammenheng fram til oppfølgingen av Wisløff-utvalgets utredning, NOU 2005:3, «Fra stykkevis til helt. En sammenhengende helsetjeneste». Utvalget foreslår å forsterke ordningen med en individuell plan. Ved å lage gode, konkrete individuelle planer ut fra pasientens behov forsterkes kvaliteten på behandlingen til beste for pasienten. Kristelig Folkeparti har tro på det kommunale selvstyret. Ingen kommuner eller sykehjem er like og vil derfor ha ulikt behov. Kommunene skal yte nødvendig og forsvarlig helsehjelp til alle som trenger det. Det foreligger ikke tilsynsrapporter som viser at legetjenesten på sykehjem er uforsvarlig, selv om antall legetimer for beboerne i de somatiske sykehjemsavdelingene varierer sterkt mellom kommunene. Kristelig Folkeparti ser behov for flere legestillinger, men støtter ikke kravet om en minstenorm. Vi tror ikke et statlig fastsatt normtall sikrer den fleksibilitet og gir den effektive ressursutnyttelse som kommunene etterspør. Et normtall sikrer heller ikke at en får nok tilgang på kvalifisert personell. Det er en risiko for at en flytter fokuseringen fra kvalitet til kvantitet. Da vi besøkte Sverige for kort tid siden, sa Arbeiderpartiets søsterparti, Socialdemokraterna, at de ikke lenger var opptatt av normtall. Det hadde ikke gitt forventet resultat, men bare ført til at en låser utviklingen, som de uttrykte det. Deres svar var at en tilstrebet gode prosesser innen helsetjenesten. Jeg skulle ønske flertallet fulgte Sveriges råd i dag. Det er jo lov å håpe! Kristelig Folkeparti ser fram til at Sosial- og helsedirektoratets kartlegging blir ferdig. Vi ser for oss en helhetlig oppfølging som vurderer andre tiltak enn bare en minstenorm for leger.