Det er et tverrpolitisk mål at petroleumsvirksomheten skal være ledende innen helse, miljø og sikkerhet. Et høyt HMS-nivå virker forebyggende og er derfor viktig både for næringen og for samfunnet. For at vi skal nå målet om at norsk oljenæring skal være ledende på HMS, er det nødvendig med en kontinuerlig forbedring av HMS-nivået. I denne forbindelse er det ikke minst viktig at petroleumsnæringen raskt operasjonaliserer ny kunnskap i forbedrede arbeidsmetoder. Det er også viktig at det tilrettelegges for åpenhet og ærlighet, og at de som varsler om skader, avvik, nestenulykker og ulykker, møtes på en imøtekommende måte. Ansatte i petroleumsnæringen har fortalt mediene om flere tilfeller av underrapportering av personskader og uheldige hendelser. Underrapporteringen skal forekomme fordi dette er hensiktsmessig for selskapets renommé, og fordi ansatte frykter konsekvensene av å melde fra om avvik. I St. meld. nr. 12 for 2005-2006 konkluderes det med at det er «grunn til å anta at registrering av personskader på sokkelen gir et relativt godt bilde av det reelle omfanget av skader». I Kristelig Folkeparti er vi usikre på om myndighetene fanger opp alle skader og avvik som forekommer i petroleumsnæringen. Vi mener at det er behov for en myndighetskontroll som er mer grundig enn det dagens praksis tilsier. Kontrollen bør etter vår, Høyres og Venstres oppfatning også inkludere anonyme intervju med underordnede arbeidstakere, og vi ber i innstillingen om at departementet legger til rette for dette. For Kristelig Folkeparti er det svært viktig at varslerne får et bedre rettsvern, og at arbeidsrettslige sanksjoner overfor varslere anses som ugyldige med mindre det kan bevises at reaksjonen ikke er begrunnet i varslingen. Vi har i innstillingen fremmet forslag i tråd med dette. Jeg registrerer at Regjeringen i stor grad har fulgt dette opp i odelstingsproposisjonen om varsling som ble levert Stortinget sist fredag, og det er jeg selvsagt glad for. En forutsetning for et høyt HMS-nviå er grundig opplæring av de ansatte. En samlet komite presiserer i innstillingen at all opplæring i HMS må ta hensyn til at de ansattes språkforståelse og lese- og skriveferdigheter kan variere. Det er derfor viktig at oljeselskapene tilpasser opplæringen i det enkelte tilfellet. Den samlede ulykkesrisikoen på sokkelen har de siste årene ikke blitt redusert. Det er behov for å snu denne utviklingen. Det er også behov for å øke innsatsen for å redusere antallet arbeidsbetingede sykdomstilfeller. I innstillingen ber derfor komiteen Regjeringen om raskt å iverksette mer dyptgående utredninger som kan forklare årsaken til at den arbeidsrelaterte dødeligheten blant nåværende og tidligere ansatte på sokkelen er høyere enn i den øvrige arbeidsstyrken i Norge. Vi forutsetter også at man fra myndighetenes side har oppmerksomhet mot HMS-utfordringene knyttet til fjerning av installasjoner på sokkelen og mot det demonteringsarbeidet som foregår på land. Tilstrekkelig tid til restitusjon og hvile for ansatte på alle nivåer, også ledere, er grunnleggende viktig for å forebygge skader, uheldige hendelser og ulykker. Hovedregelen er derfor at alle ansatte i petroleumsnæringen skal sove uforstyrret og alene. Nattarbeid bør også begrenses til et minimum. Et flertall bestående av regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti ber i innstillingen om hyppige kontroller for å motvirke brudd på arbeidstidsregelverket. Bruken av overtid og utvidet oppholdsperiode må vurderes i forhold til omfang og mulige konsekvenser med hensyn til økt risiko for feilhandlinger og skader. Dette bør etter flertallets syn bare tillates når det er sikkerhetsmessig forsvarlig. Nattarbeid har dokumenterte negative effekter for sikkerheten og må begrenses til oppgaver og funksjoner som er nødvendige for å opprettholde forsvarlig virksomhet. Det er i denne forbindelse viktig å minne om at arbeidsmiljølovgivningens generelle forsvarlighetskrav også gjelder i petroleumsnæringen. Gjennomsnittsalderen på ansatte i oljenæringen er økende. Dette må anses som et uttrykk for at mange trives i yrket. Det er likevel ingen tvil om at næringen har utfordringer knyttet til utstøting og arbeidsbetinget sykdom. Det er igangsatt flere tiltak for å innhente mer kunnskap om arbeidsrelatert sykdom og skade hos nåværende og tidligere ansatte i petroleumssektoren. Det er viktig at den kunnskapen som de iverksatte tiltakene frambringer, publiseres raskt, slik at erfaringene kan tas hensyn til i næringens forebyggende HMS-strategi. I innstillingen påpeker komiteen at det særlig er behov for økt kunnskap om konsekvenser av kjemikalieeksponering, og vi ber om at forskning vedrørende dette prioriteres. Vi ber også om at årsakene til at kunnskap om skaderisiko ved uheldig kjemikalieeksponering som var kjent på 1980-tallet, men som ikke synes å være tatt hensyn til i HMS-sammenheng før det var gått relativt lang tid, søkes avdekket gjennom forskning. Dette er ikke minst viktig for de oljearbeiderne som i dag sliter med store helseproblemer som en konsekvens av kjemikalieeksponering i tidligere år. Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre ønsker, med litt ulik ordlyd, at man skal utrede muligheten for å gi de oljearbeiderne som har blitt skadet som følge av kjemikalieeksponering, en rimelighetsbasert erstatning. Dette forslaget går imidlertid regjeringspartiene imot. De går også imot et forslag om at det utarbeides et system for langtidsoppfølging av utsatte arbeidstakergrupper. Jeg synes det er synd at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet ikke ønsker å stille opp for tidligere oljearbeidere som har fått helsen ødelagt fordi de har utført arbeid de ble satt til på oljeplattformene. Etter Kristelig Folkepartis mening er det uforståelig at man ikke en gang kan stille seg bak en merknad om å utarbeide rutiner og systemer for å sikre at de enkelte NAV-kontorene møter brukere med særlige behov på en god måte. Selv om det fortsatt er behov for økt HMS-innsats i oljenæringen, skjer det flere positive ting. Jeg vil særlig framheve det positive ved at prosjektet «Risikonivå på norsk sokkel» nå skal utvides til også å omfatte landanleggene som er underlagt Petroleumstilsynets myndighetsområde. Det er også bra at det arbeides for å utvikle bedre parametere for sammenligning av HMS-nivået på norsk og andre lands sokkel. HMS-arbeidet i petroleumsnæringen videreutvikles i stor grad i et samarbeid mellom Petroleumstilsynet og arbeidslivets parter. Denne arbeidsformen bidrar i stor grad til konsensus om sikkerhetsnivå og tiltak. Jeg vil oppfordre til fortsatt kontinuerlig arbeid for å redusere antallet helseskader og arbeidsbetinget sykdom blant ansatte i oljenæringen. Ulykker i oljenæringen kan medføre dramatiske skader – både for enkeltpersoner og for samfunnet. Derfor er det svært viktig med internasjonalt samarbeid for å heve HMS-standarden både på norsk og andre lands sokkel. Det er i særdeleshet behov for å samarbeide med Russland for å sikre en god ivaretakelse av HMS-utfordringene ved oljeutvinning i de særlig sårbare nordområdene. Virkeligheten for entreprenøransatte og ansatte hos underentreprenører skiller seg sterkt fra den hverdagen de operatøransatte opplever. Det er viktig at næringens HMS-arbeid reflekterer dette. Det er besluttet å videreutvikle og intensivere tilsynet med og rådgivningen overfor entreprenørene i petroleumsnæringen. Etter komiteens mening er det bra at dette prioriteres. I perioden 1996 til 2004 er det registrert over 271 større hydrokarbonlekkasjer på norsk sokkel. Fire til fem av lekkasjene var av samme størrelse som den som startet «Piper Alpha»-ulykken. Slike lekkasjer har potensial i seg til å forårsake store ulykker. I innstillingen understreker komiteen derfor sterkt behovet for tiltak som reduserer ulykkesrisikoen. Det samme gjelder også innsynking av havbunnen. Den må begrenses mest mulig. Vi trenger gode rutiner for samarbeid og ansvarsdeling mellom Forsvaret og politiet dersom en krisesituasjon skulle oppstå som følge av en terrorhandling mot et norsk oljeanlegg. Det er derfor også viktig at arbeidet for å øke terrorberedskapen på norsk sokkel og i den landbaserte delen av oljenæringen fortsetter.