Årets trontale gav ikke noen bud om økt satsing på Forsvaret, snarere tvert imot: Det signaliseres ingenting om sårt tiltrengte midler til drift og materiell. I realiteten betyr dette større konsentrasjon av driftssteder, dvs. flere nedleggelser. Norge har tradisjonelt hatt et forsvar med fokus rettet mot forsvar av Norge. Samtidig har vi vært klare på at vi har en sterk alliansetilknytning til NATO, og derved har forpliktelser overfor våre allierte. I de senere årene har vi vært vitne til en dreining i norsk forsvars- og sikkerhetspolitikk. Forsvaret har gjennomgått store organisasjonsendringer, og sikkerhetspolitikken har fått en mer offensiv vinkling på den måten at Norge nå er mer engasjert i situasjoner utenfor vårt nærområde enn tidligere. Regjeringen har valgt å benytte seg av det kraftige virkemidlet man har, nemlig militære styrker i sin markering av norsk utenriks- og sikkerhetspolitikk. Dette innebærer at Norge pr. i dag har godt og vel 620 soldater i utenlandsoppdrag. I tillegg kommer mannskapene på de fire MTB-ene som nå sendes til Libanon for mulig deltakelse i FN-operasjoner. Dagens norske styrkebidrag i utlandet er i hovedsak konsentrert rundt Afghanistan og operasjonen i tilknytning til ISAF. Der deltar i alt 518 soldater og offiserer i Kabul, i Maymaneh og Mazar-e-Sharif. I forbindelse med troppebidragsmøtet om Darfur, som ble avholdt den 25. september, representerte statssekretær Espen Barth Eide Norge. Statssekretæren bekreftet på dette møtet Norges, altså Regjeringens, vilje til å bidra med et robust ingeniørtransportkompani til operasjoner i Darfur. Etter Regjeringens plan skal de norske styrkene operere sammen med svenske styrker og utgjøre en norsk-svensk ingeniør-transportbataljon. Fremskrittspartiet vil i denne forbindelse understreke at operasjonen i Sudan vil bli, om den iverksettes, en svært risikofylt operasjon. Utfordringene i Sudan er enorme, både sikkerhetsmessig og helsemessig, for de deltakende styrker. Spesielt farlig er stridsmønsteret til de stridende parter i området. Bruken av barnesoldater er den høyeste i verden. Fremskrittspartiet frykter at norske styrker kan komme ut for situasjoner man ikke har forutsett i et slikt oppdrag. Jeg tenker da spesielt på det å møte en fiende som i stor grad består av barnesoldater. Fremskrittspartiet er imot at Norge skal sende styrker til Sudan. Dette skyldes ikke bare operasjonens karakter, men også ressursgrunnlaget i Forsvaret generelt. Vi er enige med Regjeringen i at deltakelse i militære operasjoner i utlandet er en integrert og viktig del av norsk sikkerhets- og forsvarspolitikk. Fremskrittspartiet er selvsagt opptatt av at Norge må støtte opp om våre allierte og være positiv til engasjement der det er ønskelig. Men vi er i forbindelse med deltakelse i utenlandsoppdrag opptatt av denne type engasjementer, som må reflektere Forsvarets faktiske ressurser. Forsvaret har som nevnt vært gjennom store omveltninger i de senere år. Også økonomisk har Forsvaret fått reduserte bevilgninger i forhold til aktivitet og organisasjonsstørrelse. Et resultat av de gjennomførte endringene er at vi i dag er i den situasjon at Forsvarets totale styrke, inkludert sivile, befal og vernepliktige, er på ca. 30 000. De vernepliktige utgjør i utgangspunktet ca. 10 000, de sivile ca. 6 800, og resten skal da utgjøre befal og midlertidig ansatt sivile. Dette virker for øvrig som et svært høyt tall ut fra de signaler som er gitt angående nedbemanning. Fremskrittspartiet har, både i denne sal og ellers, uttrykt bekymring for størrelsen på Forsvarets organisasjon. Slik vi ser det, er det i dag store utfordringer med mannskaper i tilknytning til utenlandsengasjementer. Vi mener det er et for ambisiøst utenlandsengasjement det legges opp til fra Regjeringens side. Det er god militær lærdom at man ved langvarige operasjoner må ha rulleringskapasitet for engasjementet. I praksis er det slik at man for å stille en styrke på 100 mann må ha en styrkebrønn på totalt 500 soldater. Fremskrittspartiet kan ikke se at Forsvaret i dagens ressurssituasjon kan påta seg flere utenlandsoppdrag utover mindre oppdrag av kortere varighet. Vi er opptatt av at Forsvaret nå må få ro og forutsigbare rammer, slik at Forsvaret kan imøtekomme sine oppgaver på en hensiktsmessig måte. I denne sammenheng mener Fremskrittspartiet at Forsvarets personellressurser bør konsentreres om bygging og utvikling av vårt nasjonale forsvar.