Jeg henviser til forslaget fra stortingsrepresentantene Erna Solberg, Inge Lønning, Martin Engeset og Bent Høie. Allerede i dag er det stor mangel på kvalifisert arbeidskraft i helse- og omsorgssektoren, og komiteen ser at dette problemet vil forsterke seg i årene som kommer. Det er ikke bare antallet eldre som øker, men vi ser at stadig flere oppnår veldig høy alder. Dette er mennesker som ofte har et sammensatt sykdomsbilde, og som har kroniske lidelser som strekker seg over mange år. Samtidig ser vi at det også blir en økning i behovet for pleie i hjemmet rettet mot yngre pleietrengende og funksjonshemmede. Økning av sykdommer som diabetes, muskel- og skjelettlidelser, KOLS, kreft, psykiatriske lidelser og rusavhengighet krever spesialkompetanse blant helsepersonell. Det er et utvilsomt behov for flere høyt kvalifiserte folk, og det haster. Forslaget om en kompetanseplan møter derfor ingen motforestillinger i komiteen. Det understrekes at det er viktig å se sammenhengen mellom utdanning, fagutvikling og forskning, og at de som velger å arbeide innenfor dette feltet, må gis muligheter til å holde seg faglig oppdatert og gis rom for alternative karriereveier med lønn etter innsats. Forslagsstillerne nevner en rekke gode tiltak i utdannings- og arbeidsmarkedssektoren som de mener kan nyttes for å skaffe flere kvalifiserte folk. Forslagsstillerne understreker også at det er viktig å beholde dem som arbeider i helse- og omsorgsyrkene, og nevner flere tiltak i arbeidslivet som de mener kan nyttes for å oppnå dette. Komiteens flertall, medlemmene fra opposisjonspartiene, mener at det er et gap mellom de forventningene Regjeringen skaper om økt satsing på utdanning av helsepersonell på den ene siden og de praktiske tilretteleggingene på den andre. Disse partiene viser til at en opprydning av forholdene innen fagskolesektoren fortsatt ikke er kommet på plass, og legger til grunn at Regjeringen til våren vil fremme forslag om en fagskolelov som også bidrar til en reell finansiering av helsefagskolene. Fagskoleutdanningen vil spille en nøkkelrolle, og Regjeringen har ansvaret for å bidra til en kvalitetsforbedring av sykepleierutdanningen. Komiteens flertall, medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, mener også at kapasiteten innenfor geriatrispesialister ved sykehusene må økes. I forrige uke kunne vi lese resultatet av en ny undersøkelse som viste at gamle syke som får behandling ved egne geriatriske avdelinger på sykehus, får bedre helse og klarer seg i egne hjem mye lenger etter et sykehusopphold. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet har framhevet at de 10 000 nye årsverkene til eldreomsorgen i kommunene står fast. Det betyr at styrking av de øvrige pleie- og omsorgsstillingene må opprettes i kommunene for å imøtekomme behovet, og det må komme i tillegg til disse. Dette flertallet viser til at kompetanseløftet i 2015, økning av stillingsbrøkene til hel- og deltid samt videre- og etterutdanning vil være gode tiltak for å øke rekrutteringen og for å beholde arbeidskraften. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet stiller seg tvilende til forslagsstillernes vektlegging av økt arbeidsinnvandring og vil påpeke at det finnes betydelig unyttet kapasitet ved å øke stillingsbrøkene, nyrekruttering og ved å føre en god seniorpolitikk. Komiteens flertall, medlemmene fra opposisjonspartiene, vil peke på nødvendigheten av å styrke utdanningsinstitusjonene innenfor helse- og omsorgsfagene og styrke forskning innenfor geriatri, og er kritiske til at Regjeringen både har redusert støtten til private høyskoler som utdanner helsepersonell, og bevilgningene til forskning. Ifølge Statistisk sentralbyrå har antallet pleie- og omsorgsstillinger de siste ti årene økt med nesten det dobbelte av hva Regjeringen har som målsetting – det snakkes om 10 000 nye årsverk fra 2004 til 2009. Antallet pleie- og omsorgsstillinger i kommunene må etter flertallets mening økes langt utover de planlagte 10 000 årsverkene for å imøtekomme behovet i årene som kommer. Dette kan gjøres ved å tilby flere heltidsstillinger, fjerne særaldersgrenser og legge til rette for at flere kan jobbe i omsorgsyrkene over lengre tid. Videre mener komiteens medlemmer fra Høyre og Fremskrittspartiet at forslaget om å sikre mer fleksible arbeidstidsbestemmelser og legge til rette for å etablere flere tilbydere av omsorgstjenester vil bidra til bedre utnyttelse av ressursene i omsorgssektoren. For å sikre en gjennomføring av planens mange viktige målsettinger sier komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre at planen må følges opp økonomisk. Jeg vil med dette ta opp forslaget fra mindretallet, Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre.