Komiteen mener at grunnskoleopplæring for voksne er viktig både for den enkelte og for samfunnet. En god grunnskoleopplæring legger grunnlaget for både personlig vekst og et liv i produktivt virke. Dette er den innledninga en samla komite har skrevet i denne saka. Det er svært gledelig at hele komiteen står sammen om at det må finnes fram til ordninger som fanger opp dem som har krav på grunnskoleopplæring, og at de får reell mulighet til det. Lovens bokstav er det ikke tvil om. Voksnes rett til grunnskoleopplæring er rettighetsbasert. Det er altså praksisen det må gjøres noe med. Her leites det etter gode alternativer. Og det haster nok mer, og problemet er større enn mange av oss hadde trudd i utgangspunktet. Det blir nok på mange måter vanskeligere og vanskeligere for mange av oss i det moderne samfunnet. Det skjer raske endringer innen arbeidslivet. Det kreves omskolering og evne til endring og mestring på mange områder hele tida. Livslang læring er et begrep, og det er viktig at det legges til rette for satsing på kompetanseutvikling i arbeidslivet. Det mener vi alle, men det er altså ikke alle dette faller like lett for. Ifølge ALL-undersøkelsen, en kartlegging av voksnes lese- og mestringsevne, har vi i dag 400 000 voksne med manglende basiskompetanse innen lesing, skriving, regning, digital kompetanse osv. 400 000 synes vi alle er et høyt tall. I en annen rapport som heter « ...men hvor skal vi henvende oss? », skrevet av Engesbak m.fl., er det en kartlegging fra 2003 som viser at voksnes rett til grunnskole og videregående opplæring er lite kjent i befolkningen. Én av to har lite kjennskap til voksnes rett til utdanning, og de som har minst utdanning, har også minst kjennskap til denne retten. Dette bare understreker at det er behov for et målrettet og systematisk arbeid for å informere om og gi tilpassede opplæringstilbud til de gruppene i befolkningen som har mest behov for opplæring. De som har lavest utdanning, går lengst ledig og har dårligst utsikt til å få seg jobb. I en Fafo-rapport har forskerne Anna Hagen og Sveinung Skule foretatt en analyse av situasjonen når det gjelder voksnes etter- og videreutdanning. Gjennomgangen av utdanningsstatistikk og Læringssenterets tilstandsrapporter fra kommunene viser at Kompetansereformen neppe har hatt stor innvirkning på deltakelsen i videreutdanning, selv om det finnes noen unntak. Det er ikke registrert en økning i tilpassa grunnopplæring for voksne. Mange kommuner har vært passive, og få kommuner har utarbeida rutiner for gjennomføring av voksnes rett til grunnutdanning. Av ulike grunner er det kanskje slik at kommunene ikke har prioritert dette arbeidet. I tillegg veit vi at kommunene har hatt dårlig råd, så det kan også være at økonomien har satt en stopper for dette arbeidet. Dessuten er det grunn til å regne med at denne målgruppen ikke er spesielt motivert for tradisjonell skolegang. Det må det for det første være forståelse for. For det andre er det vel egentlig ønskelig med en læringssituasjon knytta tett opp mot arbeidslivet. Det har vi hørt eksempler på her i dag. Det vil derfor være viktig å trekke inn arbeidsgiversida i arbeidet med kompetanseheving. Framfor alt er penger viktig. Det er derfor av stor betydning at bevilgninga til program for basiskompetanse i arbeidslivet blei økt til 24,5 mill. kr i 2006. På den måten kan flere voksne få styrka sin basiskompetanse og dermed få mulighet til å mestre krav og omstilling i arbeids- og samfunnslivet. I tillegg til vanlig skole er det òg viktig å nevne at Studieforbunda her gjør en god jobb når det gjelder videreutdanning av mennesker, og det er viktig at de får gode forhold framover. Som kjent arbeides det med å se på både økonomiske og praktiske løsninger for på best mulig måte å forholde seg til de ulike opplæringsaktørene. Ei stortingsmelding om arbeid, velferd og inkludering blir lagt fram til høsten. Regjeringa vil også komme tilbake til temaet i en egen sak. Dette er viktig, og det vil være ett av virkemidlene for å utvikle Norge til en ledende kunnskapsnasjon. Det er altså viktig for nasjonen. Det er ikke minst viktig for enkeltpersoners verdighet. Å lykkes og føle stor grad av mestring er viktig for oss alle.