I dag når vi skal behandle skatte- og avgiftsopplegget for neste år, tror jeg det er riktig å si at ingen i denne sal synes det er direkte festlig å pålegge bedrifter og folk i dette landet avgifter på varer og tjenester. Men jeg er likevel sikker på jeg også har det store flertallet med meg når jeg påstår at avgifter i ulik form dessverre er tvingende nødvendig av flere årsaker. La meg bare peke på to eksempler: For det første er avgifter viktige for å skaffe inntekter til fellesskapet, slik at vi har penger til å drive god eldreomsorg, til skoler, kulturtilbud og andre ting. I inneværende år fikk vi som et eksempel inn i fellesskapet over 127 milliarder kr i skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten, hvis vi tar med CO2-avgiften. Og i budsjettet for neste år – det vi behandler i dag – regner staten med å få inn 157,8 milliarder kr i merverdiavgift. Jeg tror det er riktig å si at uten disse inntektene, kunne vi vanskelig se for oss et skikkelig velferdstilbud i Norge. I tillegg har avgifter et viktig miljøperspektiv. Gjennom avgiftsbelegging sikrer man prinsippet om at den som forurenser, skal betale. I denne sammenheng synes jeg det er riktig av flertallspartiene å peke på at Norge har en stor forpliktelse til å oppfylle våre mål etter Göteborg-protokollen. Denne avtalen skal sikre 30 pst. reduksjon i utslipp av NOx innen 2010. Regjeringen har varslet at den er i gang med å utrede en avgift differensiert etter utslipp av NOx. Dette kan være et viktig virkemiddel for å få bukt med utslippene. I tillegg til dette ser flertallspartiene fram til en omlegging av bilavgiftssystemet fra 2007 hvor man tar sikte på å legge om avgiftssystemet i en mer miljøriktig retning. La meg bare peke på noen av de grepene flertallspartiene går inn for i avgiftsopplegget for neste år: Grunnavgiften på engangsemballasje beholdes som varslet i Soria Moria-erklæringen, og avgiften gjeninnføres også på plastflasker.Forslaget fra Bondevik II om å avvikle særavgiften på sjokolade og sukkervarer fra 1. desember neste år trekkes tilbake.Avgiften på alkoholfrie drikkevarer beholdes som i dag. Sammenligner vi opplegget vårt med Bondevik II-regjeringens forslag, øker vi avgiftsnivået med 1,3 milliarder kr. Dette er et ledd i å få skatte- og avgiftsnivået tilbake til 2004-nivået for å styrke fellesskapets inntekter. Det er relativt stor enighet blant partiene i Norge om innretningen og nivået på avgifter. Men det er ett unntak, og det er Fremskrittspartiet. I den sammenheng vil jeg på nytt peke hva vi sa om Fremskrittspartiet i finansdebatten i forrige uke. Det er nemlig enkelt for Fremskrittspartiet å foreslå fjerning eller reduksjon i ulike typer avgifter når man kan ta seg de frihetene Fremskrittspartiet gjør i det øvrige budsjettarbeidet. Det er åpenbart for alle som har en viss økonomisk forståelse, at det er en smal sak å fjerne sjokoladeavgiften, redusere avgiftene på bensin og diesel, tobakk og alkohol, for å ta noen eksempler, når man samtidig bruker nærmere 27 milliarder kr mer av det framtidige Pensjonsfondet eller kutter nærmere 10 milliarder kroner til verdens fattige på bistandsbudsjettet En slik tilnærmingsmåte avviser flertallspartiene. Vi støtter et avgiftsopplegg som er i tråd med hva vi sa før valget, og som samlet sett bidrar til å øke inntektene til fellesskapet og er i miljøets tjeneste.