Også i denne debatten har norsk helsevesen vært offer for en betydelig svartmaling, i særdeleshet norske sykehus. Det er nok å vise til innlegget fra representanten Nesvik, som for øvrig er leder av Stortingets helse- og omsorgskomite. Det må være grunn til å nevne at helsebudsjettet er på over 110 milliarder kr. 75 milliarder kr går til helseforetakene. Vi kunne sikkert brukt mer, men det er ikke så dårlig. Til sammenlikning er det betydelig mer enn det vi tar ut som avkastning på oljefondet, som er 71 milliarder kr. Vi er et av de land i verden som bruker mest penger på helse. Gjennom de ti siste årene har vi i flokk, under ulike regjeringer, løftet vår satsing på sykehus fra å være et midt på treet-land til å bli desidert et av de beste. Og med respekt å melde: Vi har opplevd regjeringer som har vært betydelig mer gjerrig overfor sykehusene enn den rød-grønne. Det er grunn til å være stolt av norske sykehus, av norsk helsevesen og av alle de ansatte som hver dag yter maksimalt for sine pasienter, og som fortjener en annen takk fra Stortinget enn en evinnelig svartmaling. Å være stolt av norsk helsevesen er ikke det samme som å være fornøyd med alt. For selvsagt er det utfordringer. Det kommer det alltid til å være i helsevesenet. Det er så enkelt som at vi stadig blir flinkere til å behandle, vi utvikler stadig bedre medisiner, og vi lever stadig lenger. Dermed får vi også selvsagt større behov for helsetjenester. Fremskrittspartiet, spesielt, er opptatt av gjeldslette i sykehusene. Regjeringspartiene er i likhet med Regjeringen ikke så begeistret for det, og det er flere grunner til det. En viktig grunn er at det automatisk ikke gir mer pasientbehandling. Det er heller ikke uten videre rett å premiere dem som ikke har orden i økonomien. Det er faktisk slik at også her er det noen som er flinkere i klassen enn andre. Det er en utfordring for helseforetakene at de ikke kan fortsette med underskudd år etter år. Regjeringen har fått støtte fra eksperthold i sin økonomistrategi på sykehussektoren. Jeg viser til professor i helseøkonomi ved NTNU Jon Magnussen, som mener det er klokt av Regjeringen å holde igjen pengesekken. Han sier: «Den nye regjeringen gir håp om at svarteperspillet om sykehusøkonomien opphører.» Vi holder igjen pengesekken, ja, men sekken er slett ikke snørt igjen. Driften av sykehusene styrkes med 1,6 milliarder kr. Vi bruker også 1 milliard på pensjonsutgifter. Det blir liksom ikke regnet med, men det er en utgift som må dekkes. Og så har interessen for å rette opp skjevheter mellom helseforetakene dalt betydelig. Men flere hundre millioner til å rette opp skjevheter mellom helseforetakene ligger altså inne i budsjettet, hvilket var nødvendig. Dermed blir det 3,2 milliarder kr mer til sykehusene neste år. Det er også et viktig bidrag til vår garanti om at ingen lokalsykehus skal legges ned.