Det er helt riktig at vi gjennom media og nasjonal og internasjonal forskning blir minnet om at vi har problemer knyttet til vold, mobbing og uro i norsk skole. Det skaper utrygghet og virker negativt inn på både elevenes og lærernes arbeidsmiljø og prestasjoner. Alle som har sitt virke i skolen - barn, ungdom og voksne - har krav på et trygt og godt arbeids- og læringsmiljø. For den nærmere analyse tror jeg likevel det kan være viktig å skille mellom voldsproblemer, mobbeproblemer og det vi kan kalle vanlig bråk og uro. Når det gjelder vold, har jeg ikke noen dokumentasjon på at vi har et økende problem i skolen. Nyere opplysninger kan heldigvis tyde på at antall elever som er involvert i problematferd, ikke har økt de siste årene. Forskningsinstituttet NOVA mener å kunne påvise en nedgang i problematferd fra 1994 til 2003, særlig for utagerende atferd, som har nær sammenheng med voldsbruk. Dette er gledelig, men ikke tilfredsstillende. Vi skal ikke akseptere vold eller problematferd som virker truende, som kan skade eller hindre læringsarbeidet for den enkelte. Når det gjelder mobbing, viser nasjonale tall fra Senter for atferdsforskning at 30 pst. færre barn blir mobbet nå enn for tre år siden. Det viser, tror jeg, at målrettet og systematisk arbeid faktisk gir resultater. Jeg vil videreføre det viktige arbeidet og samarbeidet mellom partene som Manifest mot mobbing la til rette for. Dette arbeidet vil nå også bli videreført på internasjonalt nivå. Skolen må ha nulltoleranse for problematferd som vold, på samme måte som for mobbing. Fravær av truende atferd er en forutsetning for å kunne skape et trygt og godt læringsmiljø. Så til dette som vi omtaler som bråk og uro. Gjennom rapporter fra PISA og TIMS er det avdekket at både lærere, elever og rektorer mener at det er for mye bråk og uro i norsk skole og for mye sløsing med tid. Elevene rapporterer også at de mener de har mindre utbytte av skolegangen enn elevene i andre land. Bråk og uro rapporteres å være et større problem i Norge enn i samtlige andre land som er undersøkt. Men rapportene viser heldigvis også at noen skoler klarer å skape positive betingelser og et godt arbeidsmiljø. Alle i skolen - både ledelsen, lærere, elever og foreldre - må være enige om hva som er uakseptabel atferd, og det bør etableres klare regler og rutiner for å følge opp brudd på regelverket. I tillegg tror jeg det er viktig å styrke lærernes og skoleledernes autoritet. Gjennom det kompetanseutviklingsprogrammet vi skal ha for skoleledelsene, bør dette i aller høyeste grad settes på dagsordenen. I Kunnskapsløftet vil det bli stilt krav til det fysiske og psykososiale arbeids- og læringsmiljøet i alle skoler og øvrige opplæringssteder. Kunnskapsløftet omfatter bl.a. en strategi for kompetanseutvikling for lærere, instruktører og skoleledere. Her vil arbeidet med å forebygge og redusere atferdsproblemer i skolen være et viktig tema, enten det gjelder vold, mobbing eller bråk og uro. Kunnskapsløftet omfatter også det nye nasjonale kvalitetsvurderingssystemet, som består av fire hovedområder. I det andre hovedområdet kartlegges elevenes skole- og læringsmiljø. Skoleporten.no skal også inneholde veiledning om tolkning av datamaterialet og veiledningsressurser til utviklingsarbeid med informasjon om aktuelle tiltak, metoder og eksempler på hvordan man kan få bukt med problemene.