Justisbudsjettet for 2007 viderefører styrkingen av hele straffesakskjeden som ble påbegynt i 2006, og fortsetter arbeidet med en aktiv og helhetlig kriminalitetsbekjempelse. Med dette budsjettet gjennomfører vi en kursendring for mer trygghet. Og vi er på rett vei. I Dagsavisen i dag kan vi lese at volden er redusert til null i Furuset-området, etter at satsingen på å bekjempe gjengkriminalitet ble iverksatt for et halvt år siden. Akmal Mohammad og Bushra Naz uttaler til avisen at de aldri har følt seg tryggere på Furuset, og sier: «Vi har ikke hørt skudd på seks måneder.» Det var justisministeren som initierte gjengkriminalitetsprosjektet i Oslo, som altså viser seg å være et effektivt samarbeid mellom POD, Oslo og de omkringliggende politidistriktene, Økokrim og Kripos. Politiet fikk 6 mill. kr inneværende år til dette, og denne bevilgningen er fulgt opp i 2007. Slik fungerer altså den rød-grønne justispolitikken i praksis. Kombinasjonen av økt og mer effektiv ressursutnyttelse, bedre samhandling innad i politietaten, styrket samarbeid med andre etater, som barnevernet, og kommunen gir bedre kriminalitetsbekjempelse og øker tryggheten. Målet vårt for justispolitikken er klart: Det skal forebygges bedre, opplæres mer, reageres raskere og rehabiliteres bedre. Derfor har vi styrket politiet, rettsvesenet og kriminalomsorgen i tillegg til at vi har økt kommunebudsjettene, slik at det viktige forebyggende arbeidet i kommunene er styrket. Vi klarer nemlig ikke å bekjempe kriminalitet uten at vi sørger for gode oppvekstvilkår i kommunene. I et samfunn der noen unge ser på tunge kriminelle som helter der de kjører rundt i fine BMWer, må vi sørge for at ungdommene har andre tilbud. Derfor har vi bygd opp der det er revet ned, gitt rom for å satse på skole, styrke barnevernet og gjenåpne stengte ungdomsklubber – tiltak som vi vet er viktige for å forhindre at ungdom starter en kriminell løpebane. Med dette budsjettet styrkes justissektoren med om lag en halv milliard kroner. Mesteparten bevilges over Justisdepartementets eget budsjett, men også på andre departementers budsjett økes bevilgningen til kriminalitetsbekjempelsen. Når det rød-grønne flertallet sier at vi vil ha en helhetlig kriminalitetsbekjempelse, dreier det seg ikke bare om at vi vil ha en helhetlig satsing på straffesakskjeden, hvor vi har måttet bruke store ressurser å på å gjenopprette alvorlige skjevheter som har fått lov til å oppstå de siste årene. Det betyr også at vi mener at kriminalitetsbekjempelsen må forankres sterkere til den generelle velferdspolitikken. Det betyr at vi må arbeide for et mer solidarisk fellesskap og et tettere og bedre samarbeid mellom flere samfunnssektorer. Trygghet, demokrati og rettssikkerhet som sentrale verdier må ivaretas og ligge til grunn for alle justispolitiske tiltak, lovforslag og budsjettprioriteringer. Vi har ikke bare innført en kursendring i justispolitikken og den forebyggende politikken, vi har også skapt et temposkifte. I fjor lovet justisministeren at vi skulle bygge 100 nye soningsplasser for å få ned soningskøen. Vi bryter løftet. Med det justisbudsjettet som i dag vedtas, vil vi ha 316 nye soningsplasser på plass. Når vi nå har skiftet ut den gule ledertrøya med den rød-grønne, ser vi resultatene. Soningskøene er på vei ned. Det viser at vi er i rute. Det er vi stolt av, men ikke fornøyd. Det er vi ikke før vi har innfridd lovnadene i Soria Moria-erklæringen om å fjerne soningskøen i løpet av stortingsperioden. Jeg er glad for at komiteen peker på at innholdet i soningen er avgjørende for å oppnå en rehabilitering av straffedømte. I 2007 vil det bli brukt ca. 100 mill. kr på helsetjenester i norske fengsler, 161 mill. kr på utdannings- og opplæringstiltak og 10,5 mill. kr på bibliotektjenester. Skoletilbudet utvides, bibliotekene i fengslene får flere bøker, og helsetilbudet styrkes. I tillegg etableres det rusmestringsenheter i utvalgte fengsler som ledd i opptrappingsplanen for rusmiddelavhengige. Dette er tiltak som vil bidra til at de som er ferdig med å sone, står bedre rustet til å møte livet etter soning. Komiteen har pekt på viktigheten av en slik satsing. Videre ber komiteen Regjeringen sikre at bevilgningen til oppfølging av de innsatte står i forhold til økningen av antall fengselsplasser. Komiteen er opptatt av at det må legges til rette for en nær og sterk politi- og lensmannsetat som er synlig og effektiv, over hele landet. Komiteen er også opptatt av at kriminalitetsbekjempelsen er stilt overfor nye utfordringer, spesielt i møte med den organiserte kriminaliteten, og peker på at dette stiller nye krav til politiets kompetanse, ressurser og metode. Derfor sier komiteen seg fornøyd med at Regjeringen – for øvrig i tråd med Soria Moria-erklæringen – øker bemanningen i politi- og lensmannsetaten og foreslår å øke opptaket til Politihøgskolen. Dette er det største opptaket siden 1998 og sikrer rekrutteringen, både ute i distriktene og i de større byene, men sikrer også at vi har den nødvendige kompetansen i etaten. Det høye aktivitetsnivået i politidistriktene blir videreført i 2007. I tillegg har vi gjennom årets nysaldering sørget for en ytterligere styrking av politiet, som bl.a. medfører økte investeringer i kommunikasjonskontrollutstyr og at pistoler vil bli kjøpt inn i år og ikke i 2008 som først planlagt. Dette er viktige tiltak for å trygge politiets sikkerhet og mulighet til å bekjempe den organiserte kriminaliteten. Komiteen mener også at utbyggingen av trinn 1 av nytt nødnett for beredskapsetatene er et viktig satsingsområde. Et landsdekkende nødnett er planlagt ferdigstilt i 2011. Dette er et gjennombrudd for nød- og beredskapsetatene, som har ventet lenge på nytt nødnett. Det nye nødnettet vil styrke samfunnets evne til å møte organisert kriminalitet og terrortrusler, og er en nødvendighet for håndtering av store ulykker og naturkatastrofer. Videre er komiteen enig med Regjeringen i at kampen mot økonomisk kriminalitet må prioriteres høyt, fordi skadevirkningene er så betydelige, og er fornøyd med at satsingen på Økokrim videreføres, og at bistandsrevisorordningen utvides til en landsdekkende ordning. Regjeringen vil gi kriminalitetsofre og pårørende bedre oppfølging og styrke ofrenes stilling. Derfor er forslaget om fri bistandsadvokat både til ofre for voldtekter og for menneskehandel viktige tiltak for å sikre disse menneskene bedre rettssikkerhet. Komiteen uttrykker også tilfredshet med at Regjeringen foreslår å øke tilskuddene til spesielle rettshjelptiltak. Dette bidrar både til å sikre virksomheten ved Oslo rettshjelpskontor og til å styrke bl.a. Gatejuristen og studentrettshjelpstiltakene. Når det gjelder domstolene, har Regjeringen foreslått 17,5 mill. kr til iverksettelsen av ny tvistelov, noe komiteen er glad for. Dette skal både sikre nødvendig opplæring og utvikle domstolenes saksbehandlingssystem, og er nødvendig for å sikre at lovens formål oppnås: en effektiv sivil rettspleie som gir raskere, billigere og mer riktig tvisteløsning. Også bevilgningen til strukturendringen i første instans er styrket, og sikrer at domstolsreformen blir gjennomført i tråd med forutsetningen. Komiteen peker også på behovet for et nytt tinghus for Gulating lagmannsrett. Da vi behandlet inneværende års budsjett, var komiteen samstemt i behovet for å øke beredskapen i nordområdene. Komiteen er derfor glad for at Regjeringen først i revidert fikk innført døgnkontinuerlig tilstedevakt på Banak fra 1. juli og nå bevilger midler slik at døgnkontinuerlig tilstedevakt blir etablert i Bodø. Og jeg må understreke at dette har altså Regjeringen klart på under ett år, mens Bondevik-regjeringen brukte fire på kun å innføre tilstedevakt på Sola. I tillegg er også anbudsprosessen satt i gang i forhold til etablering av en redningshelikopterbase i Florø. Gjennom reduksjonen i soningskøen som vil forhindre at kriminelle får begått ny kriminalitet mens de venter på å sone, gjennom bedre rehabilitering i fengslene og gjennom satsing på politiet og på velferden reduserer vi volden og kriminaliteten i samfunnet. Gjennom å endre lovverket og gi domstolene bedre forutsetninger for å sikre ofrenes stilling ser vi nå en klar kursendring og et taktskifte i justispolitikken. Dette vil komme hele samfunnet til gode.