PISA 2003 viser at norske elever rapporterer om mye uro og bråk i klassen. Tallene fra PISA viser at 40 pst. av elevene rapporterer om bråk og uro i timene. 34 pst. rapporterer at lærerne må vente lenge før elevene roer seg. 35 pst. av elevene sier at mye av timen går før de begynner å arbeide. Om lag en tredel av norske elever sier at de negative trekkene ved klassemiljøet opptrer i de fleste eller i alle timer. Nye tall fra Elevinspektørene for 2004–2005 sammenfaller med resultatene fra PISA-undersøkelsen. Det som sies i PISA-undersøkelsen, understøttes av TIMSS. For mange norske klasserom kjennetegnes av mange avbrytelser og umotiverte elever. Barn og unge med ADHD er en gruppe elever som først og fremst sliter med oppmerksomhets- og konsentrasjonsproblemer og/eller hyperaktivitet. Dette fører til at læring kan forstyrres, både skolefaglig og sosialt. I henhold til opplæringsloven skal alle elever ha tilpasset opplæring. Elever som har spesielle behov, har rett til spesialundervisning etter enkeltvedtak. Det er kommuner og fylkeskommuner som har ansvaret for tilrettelegging av opplæringstilbudet. Det statlige spesialpedagogiske støttesystemet, Statped, kan bistå kommuner med veiledning og fagkompetanse. Det skal utarbeides individuell opplæringsplan for elever som etter en sakkyndig vurdering har rett til spesialundervisning. Elever med store oppmerksomhets- og konsentrasjonsproblemer har behov for spesiell tilrettelegging av opplæringssituasjonen. Elevene trenger variasjon i hverdagen, samtidig som de er avhengig av struktur og grensesetting. Mange har behov for individuell veiledning gjennom hele skoledagen og har ofte behov for tilbud og tiltak som krever omfattende tverrfaglig og tverretatlig tilrettelegging. For å gi elever med ADHD tilpasset opplæring stilles det høye krav til kompetanse i alle ledd: lærerpersonalet, skolens administrasjon, den pedagogisk-psykologiske tjenesten, oppfølgingstjenesten mv. Et tilpasset pedagogisk tilbud må ta utgangspunkt i elevens sterke sider. Et nært samarbeid med foreldre er nødvendig, og det må legges opp til jevnlig vurdering av tilbudet. Det spesialpedagogiske støttesystemet har registrert økt etterspørsel etter tjenester fra lokalt nivå. Det gjelder så vel kunnskapsspredning om ADHD som utviklingsarbeid på området og tiltak rettet mot enkeltpersoner. Sosial- og helsedirektoratet har nylig utarbeidet en veiledning for diagnostisering og behandling av ADHD. Veiledningen er utarbeidet for primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Her understrekes det at et legemiddel aldri skal gis uten at det iverksettes andre aktuelle hjelpetiltak, som f.eks. støttetiltak i skolen. Behandlende lege må følge opp pasientene for å avdekke mangler ved behandlingen, eventuelle bivirkninger og for å registrere nytten av behandlingen. Individuell plan kan samordne tiltakene fra alle sektorer – også individuell opplæringsplan, såkalt IOP. Veilederen og nye forskriftsregler fra Sosial- og helsedirektoratet strammer inn medikamenttilbudet til barn. En funksjonsutredning med tanke på skolebaserte støttetiltak skal foreligge før eventuell medikamentell behandling. SINTEF har fått i oppdrag å evaluere regelverket, veilederen og at utviklingen med bruk av legemidler foregår etter intensjonen. Stortinget bad i Budsjett-innst. S. nr. 12 for 2005-2006 Regjeringen gjøre rede for hvordan forskningsinnsats og praktisk arbeid, tverrfaglig og på tvers av forvaltningsnivåer, kan styrkes for å hjelpe barn og unge med ADHD og lignende adferdsvansker. Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å utarbeide en rapport innen 15. april 2006. Rapporten vil være med på å danne grunnlaget for vårt videre arbeid på feltet.