Å sikre folk en trygg hverdag vil alltid ligge til grunn for politiets arbeid, uavhengig av samfunnsmessige endringer. Det som endrer seg, er på hvilken måte politiet skal klare å møte utfordringene som dagens og framtidens samfunn vil gi, for å sikre en trygg hverdag. Da jeg vokste opp, ble vi i stor grad fortalt at hvis vi ikke var snille, ville politiet komme og ta oss. Dette hadde nok en preventiv virkning, men skal vi følge lov og orden på grunn av frykt eller på grunn av respekt? På enkelte politibiler her i Oslo står det: Vi er her – for en tryggere hverdag. Signaleffekten av å fronte politiet som en beskytter og ikke som en frihetsberøver, har stor betydning for folks tillit til politiet. Et annet viktig element som skaper tillit, er den lokale forankringen norsk politi har og skal ha. Derfor er det gledelig at justiskomiteen ber departementet om en utredning av virkningene av Hammerfestmodellen. Politi- og lensmannsetat spiller en aktiv rolle i lokalmiljøet, noe som også er viktig for å kunne bekjempe vold og vinningskriminalitet og for å kunne arbeide forebyggende. Samtidig er politi- og lensmannsetat nødt til å forberede seg på ekstraordinære situasjoner og på et mer internasjonalt og organisert kriminalitetsbilde. Vi har sett et godt bilde på det i forbindelse med politiets innsats i NOKAS-saken. Det er viktig at politiet har en bemanning som står i forhold til de oppgavene de skal utføre. Derfor ber Venstre om en samlet vurdering av behovet for tilgang på personell i et lengre tidsperspektiv etter evaluering av politireformens fase 2 i 2007. Dette for å sikre at man har tilstrekkelig bemanning også i framtiden for å møte de utfordringene vi står overfor. Enkelte typer, særlig grov og samfunnsskadelig organisert kriminalitet er i ferd med å blir stadig mer utbredt. Venstre mener det er viktig å formalisere, systematisere og analysere den kunnskapen politiet i dag sitter inne med om organisert kriminalitet. Forskningsinnsatsen på området må styrkes både i form av grunnforskning og anvendt forskning. Bruk av ny teknologi og nødvendig omorganisering kan bidra til å flytte tidsbruk og ressurser i politiet over på rutinemessige kontoroppgaver til utadrettet tjeneste. Slik utadrettet tjeneste må også stimuleres lønnsmessig. Politiet må ha ressurser til å etterforske hverdagskriminalitet og mindre forbrytelser, slik at tilliten til politiet ikke svekkes. For at politiet skal klare å møte de nye utfordringene som kommer, er et samarbeid mellom etater viktig. Den forrige regjeringen la mye vekt på dette i stortingsmeldingen. Skal samfunnet klare å ta et oppgjør med ungdomskriminalitet og avskjære disse ungdommene fra en framtidig kriminell løpebane, må dette gjøres gjennom et samarbeid mellom barnevernet, skoleverket, foreldre og frivillige organisasjoner i nærmiljøet. Ungdommens egen delaktighet bør stå sentralt. Når en vet at over 60 pst. av alle innsatte i norske fengsler har problemer med narkotika, sier det seg selv at etatene må samarbeide. Det samme gjelder forbrytelser begått av personer med psykiske lidelser og bekjempelse av økonomisk kriminalitet. Venstre vil styrke offerets rettigheter og plass i hele straffesakskjeden. Venstre mener det ikke er noen generell, opplagt sammenheng mellom strengere straffer og mindre kriminalitet. Straffelovgivningen må gi befolkningen og samfunnet en effektiv beskyttelse, særlig mot dem som begår alvorlig eller omfattende kriminalitet. Det er viktig å reagere strengt overfor dem som begår grov kriminalitet. Hovedlinjen må være å videreføre en human og fleksibel straffeforfølgelse og straffegjennomføring. Politiet skal konsentrere seg om myndighetsutøvelse og andre kjerneoppgaver. Derfor er vi enig med Høyre og Fremskrittspartiet i at politiet kan fritas fra oppgaver som kan utføres av andre. Venstre slutter seg også til Høyre og Fremskrittspartiets merknad om å beholde og styrke politireserven, og vi kommer til å støtte Kristelig Folkepartis forslag, som er lagt fram i dag. Herved tar jeg opp Venstres forslag, som er omdelt i salen.