I dag vedtar Stortinget en lovendring som vil gi tusenvis av ugifte fedre flere rettigheter enn de har i dag. Forutsetningen er at de erkjenner farskapet og skriftlig erklærer at de bor sammen med barnets mor. Hvis de ugifte fedrene gjør dette, vil både menn og kvinner i samboerforhold få felles foreldreansvar – på lik linje med ektefeller. Dette foreldreansvaret beholder de også om samboerforholdet senere skulle gå i oppløsning. For Kristelig Folkeparti er det viktig at barnas rettigheter sikres, uavhengig av om foreldrene er gift eller samboere. Hva barnet skal hete, om det skal døpes, hvilken skole det skal gå på, når det skal utstedes et pass, flytting til utlandet eller et samtykke til medisinsk inngrep, er eksempler på avgjørelser som skal tas av begge foreldrene. Dette er viktig både for barna og for foreldrene, og det vil bidra til å styrke relasjonen mellom barn og fedre. Barnet sikres mest mulig stabil foreldrekontakt, helt uavhengig av foreldrenes valg av sivilstand. Barnelovgivningen har flere mål. Et mål er å likestille barn født av samboende foreldre med barn født av gifte foreldre. Likestillingshensyn for foreldrene er et annet mål. Lovendringen som vedtas i dag, bringer oss ett skritt nærmere begge disse målene. Barn har behov for kontakt med begge foreldrene. I dag er kontakten størst med mor, mens far er mindre tilgjengelig. Det er viktig å øke fedrenes samvær med barna. Nøkkelen til større likestilling i hjemmet synes å ligge akkurat her, hos småbarnsfedrene. Undersøkelser viser at hvis småbarnsfedrene får mer tid sammen med barna i tidlig alder, øker forståelsen for samvær med barna. Det er god likestillingspolitikk. Den amerikanske mannsforskeren Michael Kimmel bruker argumentet om at muligheter følger av rettigheter, når han skal forklare hvorfor norske menn tar større del av omsorgsoppgavene i hjemmet enn amerikanske menn gjør. Lovendringen som Regjeringen foreslo, og som komiteen har sluttet seg til, er et riktig steg i den retningen. Fedre som bor sammen med barnets mor, gis rett til foreldreansvar, som igjen gir dem mulighet til å spille en aktiv rolle i barnas liv. Når det gjelder farskapsfastsettelse, mener Kristelig Folkeparti at det er viktig at verken mor eller far kobles av den prosessen. Ved uenighet om farskapet vil det offentlige etter dagens lovverk fastsette farskapet etter § 5 i barneloven. Dette mener vi er hensiktsmessig for begge parter. Forslaget fra Fremskrittspartiet, Arbeiderpartiet og SV skyver bevisbyrden over til mor, som i verste fall vil måtte leve med at «feil far» står oppgitt inntil det motsatte er bevist. Dette mener Kristelig Folkeparti er misforstått likestillingspolitikk. Kristelig Folkeparti mener at det blir unødvendig komplisert å lage egne regler for farskap og foreldreansvar ved assistert befruktning, ettersom disse tilfellene i dag behandles på lik linje med fastsettelse av farskap og foreldreansvar, både i og utenfor ekteskap ved naturlig befruktning. Loven oppfyller i dag formålet om å likestille barn født ved assistert og naturlig befruktning.