Det er et bredt flertall i komiteen, alle partier med unntak av Fremskrittspartiet, som slutter seg til forslaget fra Regjeringen om endringer i barnevernsloven og sosialtjenesteloven når det gjelder saksbehandlingsregler for barnevern og sosiale saker. Forslaget som foreligger, er et resultat av et lengre arbeid som ble påbegynt av forrige regjering, bl.a. gjennom nedsettelse av et fylkesutvalg som skulle utrede og komme med forslag til effektivitetsfremmende og kostnadsbesparende forenklinger i fylkesnemndssystemet, herunder forslag om lovendringer. Forskning og evaluering har vist at fylkesnemndssystemet ivaretar rettssikkerheten på en svært god måte, men samtidig viser den samme forskning at ordningen legger beslag på store økonomiske og til dels knappe personellressurser, og at urimelig lange saksbehandlingstider kan være meget belastende for barn og foreldre som i utgangspunktet er veldig sårbare i situasjonen. Det er således vanskelige avveininger som gjøres når saksbehandlingsregler på dette feltet skal nedfelles, avveining mellom rettssikkerhet, ressursknapphet og lange saksbehandlingstider, som får uheldige konsekvenser for den enkelte. Det er ulike syn på disse avveiningene, som også kom fram i forbindelse med høringsrunden på Fylkesnemndsutvalgets innstilling. Komiteen har også merket seg at fylkesnemndene selv har vært kritiske til deler av utvalgets forslag, og at departementet langt på vei har tatt hensyn til denne kritikken i sitt lovforslag, noe komiteen har gitt sin tilslutning til. Når det gjelder hovedprinsippene for saksbehandling, er flertallet i komiteen enig i at saksbehandlingen i fylkesnemndene skal være basert på de saksbehandlingsprinsippene som er lagt til grunn i den nye tvisteloven. Dette innebærer bl.a. proporsjonalitet mellom hva som skal avgjøres, og de ressurser som settes inn, samt en fokusert saksforberedelse og aktiv saksstyring fra nemndlederes side. Flertallet legger vekt på at begge parter gis reell mulighet til å bli hørt, og at barns rettssikkerhet blir ivaretatt ved at barnet blir hørt i nemndbehandlingen. Flertallet har også merket seg at vedtak skal begrunnes som dommer. Komiteens flertall slutter seg til forslaget om at nemnda normalt bør bestå av tre medlemmer, at det i tillegg til en leder skal være ett fagkyndig medlem og ett legmedlem, og at nemndleder kan utvide nemnda til fem dersom sakens kompleksitet tilsier det. Flertallet slutter seg også til forslaget om at partenes samtykke er en forutsetning for at nemndleder alene skal kunne avgjøre en sak. Flertallet i komiteen er opptatt av at en sak som gjelder omsorgsovertakelse, må ta hensyn til barnets behov for å opprettholde gode relasjoner der disse finnes, og er derfor tilfreds med at også andre enn foreldre gis partsstatus i spørsmål om samvær. Flertallet er enig i at dagens praksis bør begrenses noe, men vil understreke at det ikke må gå på bekostning av barnets muligheter til å opprettholde varige relasjoner. Komiteens flertall viser til at de nye reglene i stor grad henviser til og bygger på tvisteloven, og er derfor enig i at det er lite hensiktsmessig å sette de nye saksbehandlingsreglene for fylkesnemndene i verk i sin helhet før den nye tvisteloven trer i kraft i 2008. Flertallet mener imidlertid at det er ønskelig at enkelte bestemmelser settes i kraft før de øvrige, og fremmer derfor forslag i tråd med dette. Med dette anbefaler jeg komiteens flertallsinnstilling, og antar at mindretallet vil redegjøre for sitt forslag.