Sykehusreformen innebærer i hovedsak at staten overtok som eier av alle offentlige sykehus, psykiatriske institusjoner, meldingstjenester, sykehusapotek, laboratorier og rusbe-handlende institusjoner. Et stort prosjektarbeid lå bak den administrative flyttingen fra fylkeskommune til helseforetak. Hver eneste eiendom og eiendel ble registrert. Formålet med Ot.prp. nr. 56 er å få etablert en åpningsbalanse for foretakene etter denne overtakelsen. Proposisjonen legger til rette for enklere styring og oppfølging av de enkelte helseforetak, slik at foretakenes resultater kan måles opp mot Stortingets vedtak. I forbindelse med sykehusreformen sanerte staten 15 milliarder kr i gjeld i fylkeskommunen knyttet til sykehus. Fylkeskommunen betalte årlig 2 milliarder kr i renter og avdrag på denne gjelden. Disse 2 milliardene, sammen med om lag 1 milliard kr i tidligere øremerkede midler til utstyrsplanen og opptrappingsplanen innen psykiatrien, er nå omgjort til frie inntekter i basisbevilgningen til de regionale helseforetakene for å dekke avskrivinger. Dermed står helseforetakene i dag i en vesentlig bedre stilling til å vedlikeholde og gjenskaffe bygg og utstyr enn tidligere. Dette blir bekreftet ved at investeringene i foretakene i inneværende år vil overstige 22 milliarder kr. Ved verdsettingen av foretakenes kapital ville det være underlig om man ikke tok hensyn til tidligere investeringsnivå og bevilgningsnivå på Stortinget. Verdsettingen som framkommer i proposisjonen, er således det beste estimatet på bruksverdien. På bakgrunn av dette burde det være rom for effektivisering av anleggsmidlene. I motsetning til det effektiviseringskravet som er satt for å nå driftsmessig balanse, vil effektiviseringskravet for anleggsmidlene bli fordelt over de neste 20–30 årene og synliggjort etter hvert som man gjenanskaffer bygg og utstyr. Det årlige effektiviseringskravet utgjør om lag 0,15 pst. av foretakenes samlede kostnader. Sammensatte årsresultater som bl.a. framkommer i foretakenes regnskap for 2003, gjør det vanskelig å måle hvordan ressursene er forvaltet i foretakene i løpet av året i forhold til Stortingets krav til økonomisk resultat. Det er helt avgjørende at man får laget ordninger som gjør det mulig å måle foretakenes resultater opp mot politikernes krav. Dersom forslaget om en forskriftshjemmel til helseforetaksloven § 43 i dag ikke blir vedtatt, vil det genereres et underskudd i helseforetakene som følge av måten som verdsettingen er gjort på. Helseforetakene vil framstå med et underskudd som er om lag 2 milliarder kr større enn ved å følge Regjeringens forslag. Dette underskuddet må dekkes inn enten ved effektivisering eller ved å tilføre helseforetakene mer penger. Kristelig Folkeparti setter pasientbehandling i høysetet og ønsker at de midlene sosialkomiteen bevilger til spesialisthelsetjenesten, skal gå direkte til behandling av pasienter. Kristelig Folkeparti mener derfor at hvis man ønsker å bruke 2 milliarder kr mer på sykehusene, burde man prioritere pasientbehandling, og da særlig rus og psykiatri, og ikke avskriving av bygningsmassen. Jeg tar opp de forslag som regjeringspartiene er med på.