Selv om regjeringspartiene forsøker å gi et inntrykk av at samferdsel er årets budsjettvinner, vet Stortinget at dette budsjettforslaget ikke er mer enn det de fleste var enige om i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan. Selv det er for lite når man vet at problemene står i kø, og at disse ikke lar seg løse hvis man skal fortsette med bevilgninger på dette nivået. Bare for stamveinettet alene mangler vi 230 milliarder kr for å oppnå en tilfredsstillende standard, noe som vil ta nærmere 50 år med det ambisjonsnivået Regjeringen legger opp til og tydeligvis er så fornøyd med. I mitt eget fylke, Telemark, har vi usedvanlig dårlige veier, noe jeg er sikker på at statsråden er kjent med. Spesielt er det en utfordring med europaveien gjennom Bamble. Dette er en strekning av veinettet vårt som viser klart negative utviklingstrekk, med stor vekst i trafikken og dessverre en vekst i antallet ulykker. Denne veien er også en skolevei, noe som bekymrer mange elever og foreldre. Det er ingen tvil om at hvis ikke statsråden finner penger til trafikksikkerhetstiltak til denne strekningen innen kort tid, vil konsekvensene bli tap av menneskeliv, kanskje unge menneskeliv. Her bør statsråden kjenne sin besøkelsestid, for her er det ikke tid til å vente på rulleringer eller annen politisk sendrektighet. Samtidig har jeg lyst til å peke på et paradoks i Regjeringens politikk, nemlig den manglende sammenhengen mellom samferdselspolitikk og distriktspolitikk. Det brukes store summer for å prøve å opprettholde bosettingen i distriktene. Det som dessverre ser ut til å bli glemt av Regjeringen, er at uansett bosted er man avhengig av gode samferdselsårer, og i distriktene er det snakk om veier. Skal vi opprettholde bosettingen i distriktene, må vi ha et næringsgrunnlag, og et næringsliv trenger gode veier til de sentrale markedene for å være konkurransedyktig. Telemark fylke har i altfor mange år blitt nedprioritert av Stortinget. Dette har resultert i at vi kanskje har Norges dårligste veier, og blant disse er kanskje veiene i Vest-Telemark blant de verste. I den siste rapporten fra Telemarksforsking angående regional næringsutvikling i Norge kommer Vest-Telemark-regionen helt ned på en 70. plass av de 83 regionene som rapporten opererer med. Dette er ikke bare forårsaket av dårlige veier, men i en tid der konkurransen er hard, er det ikke særlig fristende å starte næringsaktivitet i en region der man pådrar seg store ekstrakostnader på grunn av dårlige veier, enten det er som følge av unødvendig lang transporttid eller stor slitasje på transportmidler. Så lenge Regjeringen ikke er villig til å satse mer enn dette for å rette opp det enorme forfallet på veiene våre, så kan man snakke om distriktssatsing, men ikke med mye troverdighet.