Flere studier viser at skjemaveldet og oppfølging av lover og regler koster næringslivet over 30 milliarder kr årlig. Det er hva det koster næringslivet. Så har vi hva det offentlige bruker på å behandle alt dette. Det kunne også være interessant å vite hva folk flest bruker av tid på byråkratiet i det vanlige liv, og hvor mye det koster det offentlige å drive inn alt av skatter og avgifter. Det prates jo ofte om at skjemaveldet skal forenkles. Da jeg ble aktiv i politikken for ca. 10 år siden, husker jeg at dette også var et tema. Bare mellom 1998 og 2006 har fire regjeringer gått inn for forenklinger. Men byråkratiet har villet det annerledes. Jeg er også i stor tvil om denne regjeringen har fått redusert skjemaveldet noe særlig. Det er ikke sjelden at vi får tilbakemeldinger fra bedrifter, enkeltpersoner og interesseorganisasjoner, som f.eks. Bedriftsforbundet, NHO, Norges Autoriserte Regnskapsføreres Forening og Skattebetalerforeningen, om at det går tregt med forenklingen. Riksrevisjonen har tidligere påpekt at tallet på antall skjemaer og forskrifter ble redusert med kun 2,9 pst. i perioden 1998–2004. Samtidig hadde lengden på hver forskrift økt med 12,5 pst. I samme rapport fra Riksrevisjonen skriver man at godt over halvparten av 4 500 små og mellomstore bedrifter har de to–tre siste årene opplevd at det er blitt flere regler de må følge, og at 39 pst. av disse bedriftene mener at de bruker mer ressurser på skjemarapportering nå enn de gjorde for to–tre år siden. Halvparten av de spurte bedriftene svarer at de fortsatt må svare på de samme spørsmålene flere ganger. Behovet for en overordnet styringsgruppe for å redusere skjemabelastningen for næringslivet og offentlig sektor kommer jo også godt til uttrykk i et brev jeg fikk fra statsråden i går – for øvrig svar på et brev om «en enklere hverdag for bedriftene», som Kåre Fostervold og jeg sendte til nærings- og handelsministeren for ca. halvannen måned siden. Der skriver statsråden selv: «Noe av den største utfordringen er å få etablert gode tjenester på tvers av etatsgrensene, noe som krever et godt samarbeid mellom etatene og med brukerne.» Det er nemlig det som er problemet. Riksrevisjonen forklarer den beskjedne belastningsreduksjonen med at de etater som belaster mest, Skattedirektoratet og Toll- og avgiftsdirektoratet, har hatt en relativ liten belastningsreduksjon, og viser bl.a. til at det kun var tre av 51 statlige etater som stod for hele reduksjonen. Riksrevisjonen skrev i sin rapport ganske treffende: «Sentrale mål i arbeidet med å forenkle regelverket og redusere belastningen knyttet til utfylling og innsending av skjema for næringslivet er realisert i begrenset grad.» Altså, sagt på en mindre byråkratisk måte: Skjemaveldet lever og blomstrer som aldri før, og med den informasjonen vi har fått siden det, tyder det på at byråkratiblomstene med den nye regjeringen har fått masse gjødsel til å vokse enda mer.