La meg svare på noen av de utfordringene som representantene har kommet med. Først til representanten Gundersen, som mente at vi skulle følge opp evalueringen av sykepleierutdanningen med ikke å tillate førstekompetanse ved alle høyskoler. Det ville i så fall være et eklatant brudd med det som er universitets- og høgskoleloven, og ville ført til et A-lag og et B-lag innenfor høyskolesystemet. Jeg antar at Høyre ikke mener at vi skal ha noen undervisningsbaserte høyskoler og noen forskningsbaserte høyskoler. Det var muligens en «slip of the tongue», men uansett er det i hvert fall ikke Regjeringens politikk. Vi skal ha høyskoler med kvalitet og forskningsbasert undervisning overalt. Derfor har vi også lagt inn 11,9 mill. kr i revidert for å gi denne muligheten til å få førstekompetanse hos sykepleierutdanningene ved de høyskolene som da skulle jobbe for et slikt mål. Flere har vært inne på dette med privatskoler. La meg bare si at forskningen på privatskoler ikke er entydig. De forskningsrapportene som nylig er offentliggjort, viser ikke noe entydig bilde. De offentlige skolene skårer best for 4. klasse, men når det gjelder de som går ut av grunnskolen, skårer privatskolene i noen tilfeller noe bedre. Gjennomgående gir ikke forskningen på dette noe entydig bilde i noen retning. Det er selvfølgelig i stor grad også politiske spørsmål, så man skal ikke unndra seg, når man står i stortingssalen, at politikk er politikk. Politikk er ideologi, og veivalg gjør man fordi man i det lange løp tror at det man gjør, er riktig. Det gjelder heldigvis alle partier i denne salen. Man vurderer dette ut fra politisk grunnholdning, og også selvfølgelig ut fra empiri og kunnskap for øvrig. Det som ellers er å si om den forskningen som foretas knyttet til den gamle friskoleloven, er at den nye loven nå er på høring. De forskningsmidlene som står igjen, skal vi nå bruke på følgeforskning av en ny lov. Vi vil selvfølgelig også bruke mer penger til forskning på dette, for det er helt riktig som flere har vært inne på, at vi har bruk for forskning både på den offentlige skolen og på privatskolen. Vi har bruk for forskning både på resultater og på andre sider av dette. Det er simpelthen kunnskap som vi har bruk for som regjering, ikke minst for å ta med oss hvordan skolen stadig vekk skal bli bedre. La meg bare avslutningsvis nok en gang nevne dette med skolen i Mali. Den loven som Stortinget har vedtatt, gav oss ikke anledning til å gi dispensasjon fra loven. Men jeg oppfordrer skolen til å søke på nytt. Denne loven er nå på høring, og den vil komme tilbake til Stortinget i løpet av våren. Hvis Stortinget da gjør sine vedtak før sommeren, kan vi få en ganske rask saksbehandling av dette, i tråd med det parlamentarisk leder for Senterpartiet, Meltveit Kleppa, uttrykte. Det er et syn som Regjeringen fullt ut deler. Men vi kan altså ikke, når det ikke finnes lovhjemmel for dette, gi dispensasjon. Men som jeg absolutt sa i mitt innlegg: Vi fant en løsning for Etiopia og Kenya, fordi det eksplisitt er nevnt i innstillingen fra komiteen. På den måten gikk vi rundt loven og gav en ekstrabevilgning som gjorde det mulig for disse to skolene å gå videre. La meg også helt avslutningsvis si til representanten Lønning, som var inne på dette med bevilgninger til høyere utdanning under vår regjering, at hvis han sammenlikner den bevilgningen som det f.eks. er på forskning, vil han jo se at det den forrige regjeringen gjorde, var å foreta nedskjæringer i forskningsbevilgningene på 2,3 pst. i det siste budsjettet de la fram og hadde ansvaret for å gjennomføre i Stortinget. Det var altså en reell nedskjæring på 2,3 pst. Det betyr at de forskningsbevilgningene vår regjering har levert, gjennomgående er bedre enn alle forskningsbevilgninger den forrige regjering gjorde i hele sin periode. Så at disse vrangforestillingene kan leve videre, at dette er dårlig for høyere utdanning, har jeg litt tungt for å ta alvorlig.