Kristelig Folkeparti mener at samfunnet bygges best nedenfra. Vi tror på lokaldemokratiet, på at de som har skoen på, vet hvor den trykker. Det betyr at vi stoler på de lokale folkevalgte og tror at de gjør en helhjertet innsats for å sikre en god barnehage, kvalitet i skolen, en verdig eldreomsorg og et bredt kulturtilbud til alle kommunens innbyggere. Derfor vil vi gi kommunene gode rammevilkår. Det er vanskelig å si hvor grensen går for en god kommuneøkonomi. Vi har sett at utgiftene øker veldig i kommunal sektor, til tross for at vi nå i flere år på rad har økt overføringene til kommunene. Det ønsker Kristelig Folkeparti å ta på alvor, og derfor er vi glad for de økte midlene som er signalisert til kommunene. Vi åpner likevel for å øke bevilgningene til kommunene utover det Regjeringen varsler i kommuneproposisjonen, dette fordi økningen på 2–2,5 milliarder kr i frie midler til kommunene får bein å gå på. Et enkelt regnestykke viser at økningen i frie inntekter på mellom 2–2,5 milliarder kr blir brukt på følgende måte: 1,4 milliarder kr går til å dekke de økte utgiftene til en befolkningsutvikling med flere eldre og flere elever i videregående skole, omtrent 1 milliard kr bindes opp til å få på plass nye årsverk i omsorgssektoren, og flere hundre millioner går til kommunenes utgifter til NAV-reformen. Dette blir mer enn økningen i frie midler. I tillegg kommer økte lønninger til de ansatte i kommunesektoren. Da har vi ikke tatt med KS’ ønsker om mer penger til årlig løpende vedlikehold. Det blir lite penger igjen til økt økonomisk handlingsrom for å styrke skolen, fylle vann i bassengene, for å nevne noen områder. Regjeringen har skapt store forventninger i Kommune-Norge, men jeg er redd den ikke innfrir forventningene. Regjeringen har litt for store ambisjoner knyttet til de frie midlene til kommunene. Regjeringen legger også opp til at kommunene skal effektivisere med 0,25 pst., dvs. 600 mill. kr som i så fall må kuttes. Penger må kuttes på de samme budsjettene, f.eks. på næringsutvikling, kultur og helse, om en skal realisere effektiviseringen. Økte rammer til kommunene bør bety at kommunene får større økonomisk handlingsrom og større frihet til å bestemme over egne satsinger. Det blir ikke større frihet når det sies at økningen skal brukes til å ansette 2 000 flere personer i omsorgstjenesten. Løftene som er gitt, både til skoler og barnehager, blir det vanskelig å gjøre noe med, for pengene kan bare brukes én gang. Regjeringen har skaffet seg stor fallhøyde med løftene i Soria Moria-erklæringen. Den følger ikke opp sin egen varslede opptrappingsplan i forhold til overføring til kommunene. Det er nå flere bassenger «som tømmes enn som fylles opp», står det i Vårt Land 3. juni. Men løsningen er ikke, som Fremskrittspartiet og LO sier, å øremerke midlene, men å gi kommunene et økt handlingsrom. Kommunene må få mulighet til å utvide sitt tjenestetilbud og forbedre velferdstilbudet ut fra sine egne prioriteringer. Kristelig Folkeparti vil kreve en bredere sammensetning av det nye utvalget som skal utarbeide forslag til nytt inntektssystem. KS bør delta i utvalget. Alle partier på Stortinget bør være representert. Det hadde vært en stor fordel for arbeidet med det nye inntektssystemet om KS deltok aktivt, for det hadde ført til en bedre prosess både i KS og i kommunene, som hadde gjort det nye systemet mer robust. Regjeringens håndtering kan åpne for en rask omkamp om hele inntektssystemet. Det nye systemet skal virke fra 2009, samme år som det er stortingsvalg. Dersom det ligger sterke politiske føringer, vil det skape unødvendig politisk debatt og medføre at en ny regjering vil gjøre endringer. Det skaper en uforutsigbar situasjon for kommunene, og det er litt korttenkt. Vi må ha robuste løsninger når det gjelder kommuneøkonomi. De skaper vi i fellesskap. Kristelig Folkeparti vil framheve at i komiteen er det mange saker der en har funnet sammen. Det er positivt, og det gir et godt grunnlag for videre samarbeid om viktige saker, som f.eks. ressurskrevende brukere. Regelverket knyttet til den kommunale egenandelen bør gjennomgås med sikte på en rettferdlig fordeling kommunene imellom. Den kommunale egenandelen i ordningen for særlig ressurskrevende brukere bør reduseres i perioden. Jeg vil også utfordre regjeringspartiene til å slutte seg til et tverrpolitisk løft i eldreomsorgen i tiden som kommer. Det er gjennomført en vellykket eldreplan med tverrpolitisk innsats hvor man har brukt 40 milliarder kr. Det er nå behov for en satsing på høyde med dette i årene som kommer. Fram mot 2050 vil det være dobbelt så mange personer over 67 år som det vi har i dag. Til slutt vil jeg vise til innstillingen og ta opp de forslag Kristelig Folkeparti er med på der.