Her gjentar representanten Solberg den misforståelsen som hun har gjort seg skyldig i. Det er altså slik at det er foretatt fullstendige kjøringer av det budsjettopplegg som Regjeringen har lagt fram, i likhet med det som var gjort av den forrige regjeringen. På samme måten som den forrige regjeringens opplegg ville virket nøytralt på økonomien, står det i disse analysene at denne regjeringens budsjettopplegg vil virke om lag nøytralt på økonomien. Det finnes altså ikke fnugg av belegg for å hevde at det budsjettopplegg som i dag blir vedtatt, vil bidra til et press på økonomien som skulle begrunne noen virkning på renta. Så snakker Erna Solberg igjen om symbolvirkninger. Men Erna Solberg har sett fullstendig bort fra at det ikke var noen økning i formuesskatten i fjor høst. Det var ingen økning i utbytteskatten. Det var en ren lettelse i beskatningen på lønnen som gjorde at en person med 2 mill. kr i inntekt fikk en skattelette på 50 000 kr. Men i år er det en økning i formuesskatten. Og i år er det en økning i skatten på aksjeutbytte. Det betyr at den samme personen kommer ut med en skatteskjerpelse på 35 000 kr. At Erna Solberg ikke tar med seg at det er en forskjell i formuesskatten mellom i fjor og i år, og ikke tar med seg at det er en forskjell i aksjeutbyttebeskatningen mellom i fjor og i år, er betenkelig i seg selv, men det er en realitet som man må ta med for å studere fordelingsvirkningen.