Saksordføreren orienterte om sakens innhold og bakgrunn på en god måte. Forslag til endring av jordskifteloven ble fremmet av Bondevik II-regjeringen og deretter fremmet på nytt av Stoltenberg II-regjeringen. Saken har således bred støtte. Lovendringsforslaget innebærer en klar forbedring av jordskifteordningen og legger til rette for privatøkonomiske gevinster og samfunnsmessig innsparing gjennom at arealutnyttelsen blir bedre. Det vil også bli enklere for partene i et jordskifte å kunne forholde seg til ett organ ved gjennomføring av reguleringsplaner og bebyggelsesplaner, altså jordskifteretten. Det er også behov for at jordskifteinstituttet i større grad skal kunne benyttes i tettbygde strøk for å gi en bedre planlegging, og at grunneierne må se sine arealer i sammenheng før utbygging gjennomføres. Dette gjelder både utnyttelse av tomter og infrastruktur som parkering, vei, vann og kloakk. Regjeringspartiene har i komitebehandlingen gått inn for å fravike prinsippet i proposisjonen om at kostnadene ved de nye oppgavene for jordskifteretten skal bæres av brukerne. Endringsforslaget som blir fremmet av regjeringspartiene, medfører at halvparten av kostnadsøkningen ikke blir dekket inn. Flertallet har underlig nok ikke kommentert de provenymessige konsekvensene av forslaget sitt i merknadene. Derimot har statsråden i brev til undertegnede av 6. februar bekreftet at inntektstapet som oppstår som følge av forslaget fra regjeringspartiene, må dekkes inn enten innenfor jordskifterettens budsjett eller ved en mindre økning av jordskifterettens budsjett når lovendringen trer i kraft. Nå er det slik at hele reformen har en kostnad pr. år på anslagsvis 4,8 mill. kr. Regjeringspartiene har uten å diskutere de provenymessige konsekvensene redusert inndekningen av dette i utgangspunktet relativt begrensede proveny med halvparten. Samtidig har flertallet endret retningslinjene for gebyrer, slik at noen grunneiere får vesentlig høyere gebyr i forbindelse med jordskifte. I sum fører dette til at den gebyrøkningen som står igjen i flertallsforslaget på ca. 2,5 mill. kr, synes lite formålstjenlig, og vi har derfor valgt å gå inn for en videreføring av dagens gebyrstruktur, slik at ingen får økte kostnader som følge av reformen. Jordskifte kan medføre uønskede inngrep fra enkelte grunneiere som kommer i mindretall når jordskifte gjennomføres gjennom enighet mellom 2/3 av grunneierne som til sammen eier minst 2/3 av arealet. Mindretallets rettigheter i et jordskifte vil etter Høyres oppfatning bli godt ivaretatt ved at jordskiftet skal dokumentere at alle grunneiere som omfattes av det, skal få en netto merverdi av skiftet. Individuelt gir altså loven en sikkerhetsgaranti for at ingen skal lide tap. Det er en sentral mekanisme i loven.