Aller først vil jeg si at jeg er glad for at problemstillinga blir tatt opp, og at miljø- og ressursspørsmål er noe som engasjerer Stortinget. Det er bra, og det skal jeg også bidra til å følge opp videre. Spørsmålet om hvordan reintallet i Vest-Finnmark skal reduseres til det nivå som Reindriftsstyret i 2002 fattet vedtak om, har vært tema her i Stortinget en rekke ganger. Sist dette spørsmålet var oppe, var så seint som våren 2005 da forrige landbruks- og matminister fremmet et forslag om en begrenset revisjon av reindriftsloven. Forslaget innebar bestemmelser om reintallsreduksjoner og nye bestemmelser om sanksjoner. Bakgrunnen for at dette forslaget ble lagt fram, var behovet for å kunne iverksette lovbaserte tiltak som på kort sikt kunne bidra til å legge et grunnlag for en økologisk bærekraftig reindrift. Det var særlig situasjonen i Vest-Finnmark som var bakgrunnen for at det var ønskelig å få en endring i reindriftsloven før en mer omfattende revisjon av loven ble lagt fram for Stortinget. Som kjent valgte Stortinget å ikke behandle dette lovforslaget. Situasjonen i dag er derfor at vi fortsatt ikke har effektive sanksjonsmuligheter. Jeg har tatt dette til etterretning og har valgt andre innfallsvinkler i forhold til denne problemstillinga. Før jeg går nærmere inn på hvordan vi jobber med reintallstilpasninga, er jeg nødt til å korrigere og nyansere reintallet som representanten Kielland Asmyhr, på vegne av representanten Fredriksen, oppgir for 2005. Nye tellinger viser at reintallet i Vest-Finnmark pr. 1. april 2006 er på ca. 88 000 dyr. Det er dermed noe lavere enn i fjor på samme tid. Da var reintallet pr. 1. april på ca. 91 000 dyr. Utviklinga i reintallet går altså nå i riktig retning. Det er grunn til å tru at dette til dels henger sammen med at det er foretatt noen bevisste endringer i reindriftspolitikken, nærmere bestemt innretninga av økonomiske virkemidler over reindriftsavtalen. Det er også en del andre positive trekk som vi må ta med oss når vi diskuterer denne saken. Vinterbeitene har i år vært særdeles gode med optimale snøforhold. Dette kan merkes ved at reinen nå er i bra hold. Det har jeg sjøl fått mulighet til å se i vinter, og det er bra. Markedssituasjonen er fortsatt svært god, noe som kan tilskrives en aktiv markedsføring av reinkjøtt. Dette har igjen fått virkning på prisene som oppnås for reineierne. Et annet positivt trekk er at resultatet av en beiteundersøkelse som ble foretatt sommeren 2005, viser en positiv utvikling på lavbeitene, spesielt på vinterbeitene. Til tross for disse positive signalene er det fortsatt nødvendig å redusere reintallet i Vest-Finnmark. Men det er nødvendig å gjøre dette gjennom tiltak på flere plan: Fortsatt må det legges til rette for å stimulere til økt slakteuttak. I den sammenhengen er det bl.a. nødvendig å ha fokus både på etterspørsels- og tilbudssida. Produktutvikling, utnyttelse av infrastrukturen, samarbeidet mellom aktørene i verdikjeden og importkvoter er viktig her. Det har vært jobbet aktivt på disse områdene siste året, og det vil jeg prioritere å jobbe videre med. Erfaringer så langt fra arbeidet med reintallstilpasninga er nyttig å ha med seg i det videre arbeidet. Reindriftsstyret har derfor satt i gang en vurdering av prosessene rundt fastsettelsen av høyeste reintall samt gjennomføringa av reintallstilpasninga. Vurderinga vil foreligge til høsten. Stabile rammebetingelser er en nødvendig forutsetning for en bærekraftig reindrift. Dette er også påpekt av Riksrevisjonen i deres undersøkelse av reinbeiteressursene i Finnmark. Fastsetting av grenser mellom reinbeiteområder, distrikter og sidaområder er en sentral del av dette arbeidet. Dette arbeidet er i gang nå og vil være et viktig bidrag for å få balanse mellom reintall og beiteressurser. Som påpekt innledningsvis er dagens reindriftslov mangelfull med hensyn til sanksjonsmuligheter ved brudd på lover og offentlige vedtak. Istedenfor å fremme en begrenset revisjon av reindriftsloven har jeg valgt å prioritere arbeidet med å få fram en ny og fullstendig reindriftslov. I dette arbeidet har vi holdt en rekke konsultasjonsmøter med Sametinget og NRL. Jeg var sjøl i Karasjok for kort tid tilbake og hadde møte med Sametinget og NRL der. Når denne loven er vedtatt, vil vi kunne få en lov som både ivaretar reindriftas behov for en hensiktsmessig regulering av de interne forholdene, samt mer operative regler for styring og forvaltning av reindrifta, herunder sanksjonsbestemmelser. Jeg tar sikte på å oversende Stortinget forslag til ny reindriftslov innen oktober i år. Erfaringene så langt har vist at arbeidet med reintallstilpasninga ikke er noen enkel oppgave. Etter min vurdering vil derfor en slik brei og samlet innfallsvinkel til problemstillinga, som jeg har redegjort for, være den mest effektive måten å oppnå resultater på.