Dersom vi skal lykkes med å skape verdens beste skole for ungene våre, er dyktige og engasjerte lærere helt avgjørende. Alle de planer, reformer og evalueringer som vi utvikler for å forbedre skolen, vil mislykkes uten kompetente, engasjerte og motiverte lærere. Fokuset har endret seg i skolen de siste årene fra den undervisningen som læreren gir, til den læring som skjer i eleven. Det er ikke lenger slik at læreren kan helle kunnskap i barn og unge – fylle tomme fat. Nei, lærerne skal tenne en gnist hos barn og unge, vekke nysgjerrighet, motivere og veilede. Lærernes egen motivasjon og fagkompetanse er avgjørende for at det skal skje læring i den enkelte elev. Derfor har vi som folkevalgte et stort ansvar. Det er vi som skal legge forholdene til rette for at en lærer kan bli «den gode lærer». Det er vi som må sikre lærerne det beste utgangspunktet både som start i form av en god lærerutdanning og som påfyll gjennom etter- og videreutdanning. Lærerrollen har forandret seg mye de siste 50 år. På 1950- og 1960-tallet var læreren er selvstendig folkeopplyser. Han hadde kunnskap som han skulle dele med andre. Han eller hun hadde ferdigheter som skulle innøves hos barn. Læreren skulle lære fra seg! Å «lære fra seg» – vi hørte at det var noen som var gode til å lære fra seg. Læreren var den aktive i opplæringen. Eleven tok imot det læreren gav. Læreren var en slags kilde som det kunne øses av. Det var langt på vei læreren som var skolen – i alle fall var han eller hun et slags sentrum. En lærer skulle både øse av sin kunnskap og også gløde med sitt engasjement. Nå har læreren blitt tilrettelegger, den som legger til rette for at det skjer læring i eleven. Fokus er rettet vekk fra læreren som hovedperson i læringen. Det er et paradoks at vi på tross av at målet om tilpasset opplæring har vært i hovedfokus i mange år, ennå ikke har lyktes fullt ut i tilpasset undervisning til hver enkelt elev. I en rapport fra Læringslaben påpekes det at skolen fortsatt har utfordringer knyttet til ensformige undervisningsopplegg og manglende evne til å tilpasse undervisningen til elevene. Det kan være flere årsaker til det. Det handler mye om lærerressurser i skolen. Vi må ha nok lærere med tid og evner til å se den enkelte elev. Det handler også om utfordringene knyttet til lærerutdanningen. NOKUTs evaluering av utdanningen har vist manglende sammenheng mellom fag og praksis. Når dette mangler, vil det få konsekvenser for lærernes kompetanse om hvordan gi tilpasset opplæring til den enkelte elev. Det holder ikke med teori om tilpasset opplæring om det ikke i praksis vises hvordan dette skal gjøres i klassesituasjonen. For å lykkes med individuell tilrettelegging er det helt nødvendig å kunne tilby lærerne tid til kompetanseheving. Et av hovedmålene for skolen er å sette hver enkelt elev i sentrum og sikre alle elever utfordringer ut fra den enkelte elevs potensial. Vi må sikre at lærerne har tilstrekkelig kunnskap for å nå dette målet. Vi har vedtatt en historisk satsing på kompetanseheving for lærere i Kunnskapsløftet. Her har Stortinget bundet seg til å bruke 2–3 milliarder kr de neste årene. Dette er en god investering. Det vil være avgjørende at denne satsingen også følges opp gjennom styrket lærerutdanning og en helhetlig og langsiktig kompetanseløftplan for lærerne. Med dette som bakgrunn har Kristelig Folkeparti tatt til orde for at det bør innføres et prøveprosjekt med kompetansetid for lærere. Prøveprosjektet bør i første omgang innføres i ett fylke med tre–seks måneders varighet der endringer i skolen, ny pedagogikk og mer fagkunnskap står i fokus. En fornyelsestid og kompetanseheving vil kunne gi inspirasjon, ny og oppdatert kunnskap, nye undervisningsmetoder og dermed gi elevene et bedre utdanningstilbud. Ja, dette er en forskjellsbehandling av en yrkesgruppe. Kristelig Folkeparti mener at det er rett å behandle denne yrkesgruppen spesielt og gi lærerne økt motivasjon og større faglig kompetanse. Det er en investering i våre barn og i framtiden! Jeg vil med dette ta opp Kristelig Folkepartis forslag i innstillingen. Kristelig Folkeparti vil subsidiært stemme for Venstres forslag nr 6.