Jeg skal besvare spørsmålet på vegne av justisministeren. Etter straffeprosessloven skal spørsmål om tiltale for et straffbart forhold, herunder sedelighetsforbrytelser, avgjøres så snart saken er tilstrekkelig forberedt. Dersom den mistenkte var under 18 år på den tiden handlingen ble begått, skal spørsmålet som hovedregel avgjøres innen seks uker etter at vedkommende ble mistenkt. Når saken er sendt til retten for pådømmelse, skal retten beramme hovedforhandling «så snart som mulig». Hovedforhandlingen skal som hovedregel berammes senest to uker etter at saken er kommet inn til tingretten. I saker hvor den siktede var under 18 år da forbrytelsen ble begått eller er varetektsfengslet, er det særskilte frister. Da skal hovedforhandlingen være påbegynt innen seks uker etter at saken kom inn til tingretten dersom «ikke særlige forhold er til hinder». Likeledes skal ankeforhandling være påbegynt innen åtte uker etter at anke til lagmannsretten er henvist til ankeforhandling. I tillegg til lovens frister har Riksadvokaten fastsatt mål for politiets og påtalemyndighetens arbeid med straffesakene. Alvorlige seksualforbrytelser er blant de sakstyper som i henhold til rundskriv fra Riksadvokaten skal prioriteres. Det er ingen tvil om at saksbehandlingstiden i sedelighetssaker i mange tilfeller har vært lang. Riksadvokaten og Politidirektoratet opplyser imidlertid at man nå ser betydelige forbedringer, og at den gjennomsnittlige saksbehandlingstiden for oppklarte forbrytelser generelt er betydelig redusert i løpet av 2005. Politiet og påtalemyndigheten er utvilsomt på rett veg. Jeg vil understreke at det er viktig at det arbeidet som allerede gjøres i politiet og hos påtalemyndigheten med å få ned saksbehandlingstiden, får fortsette. Ved andmodningsvedtak nr. 395 for 2003-2004 har Stortinget bedt om at Regjeringen utarbeider «en samlet tiltakspakke for å redusere straffesaksbehandlingstiden». Etter vedtaket skal tiltakspakken bl.a. inneholde «en utredning av tidsfrist for uttak av tiltale og beramming av straffesak». Justisdepartementet arbeider med å besvare anmodningsvedtaket, og et høringsnotat vil bli sendt ut i løpet av kort tid. Videre nevner jeg at det såkalte Fornærmedeutvalget, som skal utrede hvordan den fornærmedes straffeprosessuelle stilling kan styrkes, vil levere sin rapport i løpet av våren. Utvalgets utredning vil bli fulgt opp med utsendelse på høring. Etter straffeloven § 324 kan en offentlig tjenestemann som forsettlig unnlater å utføre en tjenesteplikt, straffes med bøter eller tap av tjenesten. Likeledes kan en embetsmann som utviser grov uforstand i tjenesten, straffes med bøter og i enkelte alvorlige tilfeller med tap av tjenesten, jf. straffeloven § 325. Disse bestemmelsene vil bli vurdert på nytt i arbeidet med ny straffelov, spesiell del, som pågår i Justisdepartementet. Foreløpig er mitt inntrykk at vi har hensiktsmessige regler om dette.