Saken om bygging av Hardangerbrua ble behandlet i Stortinget mandag 10. juni 1996. Fremskrittspartiet stemte for bro. Et flertall avviste den gangen forslaget. Nesten ti år senere behandler Stortinget i dag igjen en sak om bygging av Hardangerbrua. Også i dag stemmer Fremskrittspartiet for broen. Denne gangen er samtlige partier for prosjektet. Det sier litt om prosjektets iboende kraft, og det sier litt om vestlendinger og hordalendinger som ikke gir seg. Det er et iherdig, langvarig og ikke minst langsiktig arbeid som gjør at saken nå igjen er til behandling, og denne gang med positivt resultat. Broselskap, enkeltpersoner, kommuner i regionen, Hordaland fylkeskommune, enkeltbedrifter og næringslivsorganisasjoner har løftet prosjektet fram, slik det ofte gjøres på Vestlandet. Fremskrittspartiet vil fortsatt bygge Hardangerbrua. Vi mener broen har en positiv samfunnsøkonomisk nytte. Vi mener regnestykkene som gir negativ nytte med 4 pst. kalkulasjonsrente, ikke fanger opp den brede og sterke samfunnsøkonomiske nytten broen vil ha i samferdselsnettet på Vestlandet, i Hordaland og ikke minst i regionen Indre Hardanger, en region som sliter med fraflytting. Sammen med andre viktige samferdselsprosjekt – jeg vil spesielt peke på Jondalstunnelen, som senere i år vil bli behandlet i Stortinget – vil Hardangerbrua gi regionen et viktig løft. Gode samferdselsløsninger er nøkkelen til næringsliv og bosetting. Det vil også Hardangerbrua bli. Samfunnsøkonomisk gode prosjekter skal og bør staten etter Fremskrittspartiets mening betale. Derfor vil vi ha bro uten bompenger. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen. Det er slik at oljemilliardene renner inn i statskassen. Oljefondet, som fortsatt er et oljefond, er nå verdens største. Samtidig står nye bompengeprosjekter formelig i kø for å få godkjenning i Stortinget. Altfor mange av disse prosjektene finner vi i Hordaland. I foregående sak har vi et ferskt og avskrekkende eksempel, hvor vi har påført bilbrukerne og innbyggerne i Bergensregionen en ekstraskatt på 3 milliarder kr. Og her skal man altså hente 1 milliard kr til. Det er to store samferdselsprosjekt som Stortinget behandler i dag, med en samlet økonomisk ramme på 7,5 milliarder kr. Der henter man hele 4 milliarder kr fra innbyggernes lommebøker. Hadde det vært slik at vi var lutfattige, kunne man kanskje forstått det. Men her er det slik at staten er rik i overflod, og da blir det både uforståelig og ganske provoserende at man skal la brukerne betale. I alle fall blir det det for Fremskrittspartiet. Prosjektet Hardangerbrua er et godt prosjekt. Men saken om prosjektet Hardangerbrua er en dårlig sak. Med det mener Fremskrittspartiet at saken er dårlig opplyst og dårlig utredet. Vi har i den forbindelse stilt en rekke spørsmål til departementet. Vi har merket oss at den fremlagte proposisjonen inneholder en omfattende omtale av rv. 7 på Hardangervidda, særlig om konsekvensene for villreinstammen. Vi har videre merket oss det som var lagt inn som en binding fra den foregående regjering om fremtidig bygging av miljøtunneler på Hardangervidda og finansiering gjennom mulig forlenget bompengeinnkreving på Hardangerbrua. Det er et prinsipp som Fremskrittspartiet stiller seg helt avvisende til. Vi er svært tilfreds med den avklaringen vi har fått på spørsmål vi har sendt til statsråden. Jeg siterer fra statsrådens svarbrev av 16. januar: «Stoltenberg II-regjeringen vil ikke opprettholde den forrige regjeringens kopling mellom bygging av Hardangerbrua og miljøtunneler på Hardangervidda, dvs. muligheten til å forlenge bompengeperioden på brua for å bidra til finansiering av en ev. tunnelløsning på vidda.» Jeg tar med en setning til fra svaret: «Jeg vil understreke, som det også framgår av St.prp. nr. 2(2005–2006) (2005–2006) Vi i Fremskrittspartiet er tilfreds med at den avklaringen er kommet, og vi er tilfreds med at man opprettholder prinsippet om at dersom bompenger benyttes som finansieringskilde, skal de utelukkende brukes til nedbetaling av et klart definert og avgrenset prosjekt. Dette prinsippet er viktig å holde fast ved i neste sak, for der fravikes det prinsippet ganske grunnleggende. Ferjesambandet Kvanndal–Utne–Kinsarvik er ikke omtalt i saken, men er likevel sterkt berørt av prosjektet Hardangerbrua. I trafikkprognosene forutsettes en betydelig overflytting av dagens trafikk på dette sambandet til fremtidig bro. Vi i Fremskrittspartiet understreker at fergesambandet har tre viktige brukergrupper i regionen/deler av regionen som fortsatt må ivaretas med et kvalitativt godt samband: turister, vogntog og interntrafikk. Etter vårt syn vil ingen av disse tre brukergruppene få et godt alternativ i Hardangerbrua. Vi må etter Fremskrittspartiets syn ikke stelle oss slik at en forbedring i samferdselsmessig infrastruktur i én del av regionen medfører dårligere infrastrukturløsning i andre deler av samme region. Derfor er det viktig at ferjesambandet Kvanndal–Utne–Kinsarvik sikres både på en avklarende og betryggende måte gjennom forpliktende vedtak. Vi mener at det var godtgjort i 1996. Det var klart og tydelig omtalt i proposisjonen, og vi mener at det er viktig også den 28. februar i 2006. Vi har merket oss vedtaket i Ullensvang kommunestyre – som var enstemmig: «Ullensvang heradsstyre krev at det vert oppretthalde eit tilfredsstillande internsamband og samband Utne Kvanndal også etter at Hardangerbrua er realisert.Ferjesambandet Utne – Kvanndal må oppretthaldast med same frekvens som i dag og med moderne ferjemateriell.» Fremskrittspartiet deler det synet og har forsøkt å ivareta det gjennom både merknad og premisser i vårt forslag. Jeg har også lyst til å minne om at på veistrekningen Odda–Utne, en strekning på 42 km, finner vi en av de beste veiene vi har i Hordaland. Det er 90 pst. gul midtstripe. Det er påkostet langt over 100 mill. kr på veien i løpet av de siste par årene. Det sier jo sitt om hvor viktig den korridoren er for trafikanter. Vi har også merket oss at det er stor usikkerhet knyttet til trafikkgrunnlaget for prosjektet, og at mange konsulenter har vært inne for å kvalitetssikre dette. Vi viser til at det er flere kjente prosjekter som vil påvirke trafikkutviklingen, ikke minst når bompengeinnkreving på den eksisterende Folgefonntunnelen faller bort fra 2016. Det gjelder også ulike vegpakker med bompengefinansiering som er på vei til behandling i denne sal. Den som er kommet lengst i samme region, er Vossepakken. Der har vi gjennom litt graving i forhold til departementet fått avklart at virkningen på trafikken knyttet til Hardangerbrua og Vossepakken ikke er vurdert. Vi registrerer at kvalitetssikringen later noe tilbake å ønske. Dette kunne etter vårt syn ha vært gjort på en grundigere måte. På bakgrunn av de klare anbefalingene som departementet gir prosjektet, mener også Fremskrittspartiet at staten bør dekke eventuelle overskridelser ved bygging, og eventuelt manglende bompengeinntekter. Vi mener det er en bedre løsning enn at man nå starter med å forlenge bompengeperioden før vedtaket fattes, slik jeg oppfatter at politisk ledelse i departementet delvis har gjort i uttalelser til media. Fremskrittspartiet stemmer for Hardangerbrua med statlig finansiering. Vi vil sikre ferjeforbindelsen Kvanndal–Utne–Kinsarvik. Vi mener at trafikkprognosene er mangelfulle, og vil ha dem supplert. Men vi vil ha bro. Vi ønsker regionen lykke til med Hardangerbrua, og vi tror at nytten av broen vil merkes langt utover regionen.