Som representanten er godt kjent med, ble NOU 2005:11 «Det offentlige engasjement på tannhelsefeltet» lagt fram i fjor. Til spørsmålet om hvem som bør ha rett til offentlig finansierte tannhelsetjenester, er utvalget av den oppfatning at dette bør tilbys grupper med særlige behov, vurdert ut fra alder, funksjonstap, medisinske tilstander eller andre forhold. Utvalget går i liten grad spesifikt inn på spørsmålet om tannhelsetjenester til personer som mottar hjemmetjenester. Flertallet i utvalget går imidlertid inn for en generell ordning med offentlig finansierte tannhelsetjenester til personer med stønad til livsopphold over en periode på minst seks måneder. Jeg kan opplyse om at mange høringsinstanser har uttalt seg nettopp om hvilke grupper som skal gis rett til offentlig finansierte tannhelsetjenester. Mange støtter utvalgets forslag. Det er likevel en del som reiser spørsmålet om ikke også andre grupper med lave inntekter bør omfattes, som studenter og minstepensjonister – for å bruke noen eksempler. Videre er det flere som problematiserer hvordan eventuelle endringer skal gjennomføres, f.eks. om det skal være en rettighet i lov, ved refusjon, ved behovsprøving, eller om det skal være knyttet til individuell plan. Det følger av § 1-3 første ledd bokstav c. i tannhelsetjenesteloven at grupper av eldre, langtidssjuke og uføre i institusjon og hjemmesjukepleie har rett til regelmessig oppsøkende og vederlagsfri tannbehandling. Innbyggere som mottar hjemmetjenester som ikke er omfattet av pleie, er derfor, som representanten påpeker, ikke tilgodesett med offentlig finansierte tannhelsetjenester. Det ble etter ønske fra Stortinget igangsatt en forsøksordning med utvidet fylkeskommunalt tannhelsetilbud i 2001. Ordninga ble gjennomført i et begrenset utvalg av kommuner i Hedmark, Vest-Agder og Nord-Trøndelag. Det ble gitt et tilbud om tannhelsetjenester til hjemmeboende personer som mottok andre kommunale hjelpetjenester enn hjemmesjukepleie, til eldre og til sjuke som ble pleiet av pårørende, og personer innenfor rusomsorg og psykisk helsevern. Resultatet av disse ordningene viste at tannhelsetilstanden var noe dårligere for disse gruppene enn for gjennomsnittsbefolkninga. Da det var rusmiddelmisbrukere som hadde størst behov for tannhelsetjenester, er tilbudet til denne gruppa allerede utvidet til å gjelde på landsplan, ved at det er bevilget ca. 35 mill. kr over statsbudsjettet for inneværende år. Det omtalte prosjektet er avsluttet, men inntil endelig avklaring om aktuell permanent ordning foreligger, videreføres tilbudet til de øvrige gruppene i forsøksfylkene. Tannhelseutvalgets innstilling har vært på høring med høringsfrist den 1. november i fjor. Departementet har mottatt 104 høringsuttalelser og er nå i gang med å vurdere innspillene. Som representanten helt sikker skjønner, er det derfor for tidlig å si hvordan de ulike forslagene i utredninga skal følges opp, og hvordan de skal legges fram for Stortinget. Men det skal jeg selvsagt komme tilbake til.