Når vi i dag behandler forsvarsbudsjettet for 2007, gjør vi det i lys av at Forsvaret er i en omstilling. Framover skal det bl.a. innrettes mer mot å håndheve suverenitet og sikre stabilitet i våre store havområder. I den forbindelse er det på sin plass å henlede oppmerksomheten på Soria Moria-erklæringen. Her er det klare og sterke målsettinger om å styrke Forsvaret på disse områdene ved at man slår fast at For-svaret i større grad enn i dag skal innrettes mot å håndheve suverenitet og sikre stabilitet i våre havområder, særlig i nord. Dette budsjettet viser klart at Soria Moria-erklæringen følges opp, og at Forsvarets tilstedeværelse skal holdes på et høyt nivå i nord. Regjeringen ser på nordområdene som Norges viktigste strategiske satsingsområde i årene som kommer, og sier at nordområdene har gått fra å være et sikkerhetspolitisk oppmarsjområde til å bli et energipolitisk kraftsentrum og område for store miljøpolitiske utfordringer. Regjeringen sier ikke bare at Forsvaret skal være til stede i nord, men at tilstedeværelsen skal styrkes. Dette mener jeg også kommer fram i de prioriteringer som er gjort i det budsjettet vi nå har til behandling. Det er altså ikke slik som det hevdes fra Fremskrittspartiet. Det er fristende å minne om de rammene som Fremskrittspartiet hadde til Forsvaret i sine budsjettavtaler, og hva slags prioriteringer Nord-Norge fikk den gang. Jeg vil vise til at Kystvakten i budsjettet får en styrking på 18 mill. kr. Dette innebærer at Kystvakten er styrket med 33 mill. kr i forhold til det budsjettforslaget regjeringen Bondevik la fram for 2006. Dette er betydelig og betyr mye for å kunne ivareta de oppgavene Kystvakten er satt til å utføre. Det legges opp til en god drift i 2007 for alle Kystvaktens fartøyer. For de største fartøyene, de helikopterbærende, øker antall patruljedøgn med 21 pst. fra i år til neste år – altså fra 780 til 950 patruljedøgn. Alle forstår at dette er noe som setter Kystvakten bedre i stand til å gjøre den jobben de er satt til. Jeg tror likevel ikke at vi kan slå oss til ro med dette, og at vi derfor allerede nå kan se at det i årene som kommer, vil være behov for ytterligere økninger i budsjettet for å kunne holde seilingen på et godt nivå. Etter min vurdering er det en meget god samfunnsmessig investering å ha en god operativ kystvakt, som kan ivareta de krevende oppgaver som påhviler denne delen av Forsvaret. Vi kan klart se at Regjeringen er i gang med en omfattende satsing på nordområdene også i forhold til Forsvaret gjennom de konkrete grep som er gjort for å styrke Kystvaktens evne til å seile og Orion-flyenes evne til å være i luften. Ved å reagere på brudd på reglene for beskyttelse av naturressursene gjør Norge det klart at internasjonale og nasjonale forpliktelser skal tas på alvor. Brudd på norsk fiskerilovgivning blir derfor håndhevet på en troverdig, konsekvent og forutsigbar måte. Hæren prioriteres høyt og styrkes mest i årets budsjett, noe komiteen samlet uttaler seg positivt til. Dette er en nødvendig styrking for at Hæren skal kunne bygges opp mot de mål vedtatt planverk forutsetter, for dermed også å kunne følge opp ambisjonen om gradvis å øke og også bibeholde den norske deltakelsen i freds- og stabiliseringsoperasjoner i FN- og NATO-regi. Store deler av Hærens virksomhet er lagt til den nordlige landsdel. I hovedsak foregår nå store deler av utdanningen av vernepliktige mannskaper i Hæren i Nord-Norge. Indre Troms er et av Hærens to tyngdepunkter og vil også være det i framtiden. I tillegg er garnisonen i Sør-Varanger en av Hærens høyest prioriterte avdelinger. Jeg er tilfreds med at også denne form for landbasert militær virksomhet er på plass som en del av Regjeringens nordområdestrategi. Selv om det er viktig med god kontroll til havs, så er det jo på land folk bor og har mye av den næringsrelaterte virksomheten. Derfor er Hærens virksomhet også viktig i sammenheng med nordområdesatsingen. Jeg har viet mye av dette innlegget til den pågående satsingen på nordområdene. Dette gjør jeg fordi nordområdesatsingen er viktig for hele landet og fordi Forsvarets utvikling har mye å si for helheten i nordområdesatsingen. Jeg finner det i denne sammenheng viktig også å si at selv om Regjeringens målsetting er å styrke Forsvaret i nord, så betyr ikke dette at alt kan være som før. Dette betyr at vi fortsatt må regne med betydelige omstillinger i Forsvaret også i nord, uten at dette vil bryte med Regjeringens målsettinger. Vi har alle et ansvar for å få mest mulig forsvar ut av pengene som skal brukes. Derfor er det viktig at alle går konstruktivt inn i de debattene vi nå står foran med hensyn til de forslag som kommer i Forsvarsstudiet og fra Forsvarspolitisk utvalg. Jeg er klar over at mange lokalsamfunn er bekymret for de lokale virkninger av den omleggingen som må finne sted. Jeg har ingen problem med å forstå denne bekymringen. Jeg registrerer at det ofte sies, for så vidt også her i dag, at Forsvaret ikke skal drive distriktspolitikk, og at distriktspolitikk ikke må blandes sammen med de målsettingene vi skal ha for Forsvaret. Jeg er selvfølgelig enig i dette, men det må heller ikke bli slik at Forsvaret ikke kan være lokalisert til distriktene dersom det er bra for Forsvaret. Jeg har selv vært rundt om i landet og sett på de fantastiske øvingsområdene som finnes i distriktene, og jeg kan ikke se at øvelser kan utføres andre steder enn i distrikter hvor det er god plass og gode øvingsmuligheter. Derfor må ikke denne redselen for å snakke distriktspolitikk i forhold til Forsvaret overskygge de fantastiske muligheter som ligger i distriktene for å utøve Forsvarets øvinger og aktiviteter. Jeg forstår dem som stiller spørsmål ved hvorfor slike områder er så velegnet for øvinger, men ikke for annen tilstedeværelse. Etter min mening er øving og tilstedeværelse to sider av samme sak og må ikke ses isolert fra hverandre. Vi kan ikke forvente at lokalsamfunn skal stille svære arealer til disposisjon uten å ha noe annet igjen enn problemene. Jeg håper også at vi finner gode løsninger for de lokalsamfunn som får de sterkeste virkningene av de omstillinger som skal finne sted i Forsvaret i årene som kommer. La meg til slutt si at jeg synes Regjeringen gjør en meget god jobb for å få en god utvikling i Forsvaret. For en arbeidsplass som har så store krav til omstilling, er det overordnet viktig at de ansatte kan ha tillit og et åpent forhold til den politiske ledelsen og til de prosessene som skal foregå. Dette mener jeg at forsvarsministeren og hennes medarbeidere har klart veldig bra. Jeg er også tilfreds med at Regjeringen framover vil ha Forsvaret med som en viktig del av nordområdesatsingen.