For Venstre er hovedmålene i skatte- og avgiftspolitikken at systemet er enkelt, effektivt og miljøvennlig. Disse hovedmålene lå også til grunn for Bondevik II-regjeringens skattereform, som gav et flatere og enklere system, og som fjernet den kompliserte og urettferdige delingsmodellen. Hovedutfordringen nå er etter Venstres syn å få til et ytterligere skatteskifte fra rød til grønn skatt, der skattene økes på forbruk og helse- og miljøskadelig atferd og reduseres på arbeid og formue. Venstre støtter derfor de av Regjeringens endringer i skatte- og avgiftssystemet som går i miljøvennlig retning, men Venstre er av den oppfatning at skal man få legitimitet blant borgerne for at et skatteskifte fra rød til grønn skatt både er fornuftig og nødvendig, må det skje gjennom et samlet opplegg som enten er provenynøytralt, eller som gir skattelette. Dessverre er Regjeringen så opptatt av å nå «løftet» om et samlet skatte- og avgiftstrykk på 2004-nivå at skatteregningen sendes ukritisk til folk med vanlige inntekter og vanlige boliger. Dermed gjør Regjeringen etter mitt og Venstres skjønn seg selv en bjørnetjeneste og svekker oppslutningen om og legitimiteten for en nødvendig omlegging i mer miljøvennlig retning. Det er på nytt skapt usikkerhet om Regjeringen mener at det er en «systemfeil» i skattesystemet, slik Senterpartiets finanspolitiske talsmann gjentok i finansdebatten på tirsdag, og som Senterpartiets parlamentariske leder bekreftet var «gjenstand for grundigare drøftingar internt». Denne «systemfeilen» består i at det i skattesystemet gis mulighet for skattefradrag for renter. Og det kommer fra et parti som nærmest gikk til valg på høyere rente. Vi er vant til mye rart fra regjeringshold etter ett år med «flertall», men her er det nødvendig at finansministeren i løpet av denne debatten enten bekrefter eller avkrefter at dette er «gjenstand for grundigare drøftingar». Rentefradraget er rimelig avgjørende for de fleste unge i etableringsfasen, for å si det forsiktig, ikke minst nå når vi går inn i en periode med økende rente. Jeg merket meg også at Senterpartiets Lars Peder Brekk i den samme finansdebatten gikk langt i å avvikle CO2-avgiften som et miljøpolitisk virkemiddel, men antar at dette er nok et ukontrollert utspill fra Senterpartiet som det ikke er helt dekning for i Regjeringen – eller? Venstre prioriterer i sitt alternativ skattelette til dem med vanlige og lave inntekter. Vi foreslår å øke minstefradraget med 720 kr for lønns- og pensjonsinntekter, og vi regulerer innslagspunktet i toppskatten i tråd med det Arbeiderpartiet utstedte en velgergaranti om i 2001. Regjeringen anslår selv at gjennomsnittsinntekten for dem som arbeider i full stilling i 2007, vil være 399 000 kr. Det betyr at en bare skal tjene 1 001 kr mer enn gjennomsnittet før toppskatten slår inn. Det var vel aldri meningen da toppskatt ble innført? Norge er i dag ett av få land som fortsatt har formuesskatt. Formuesskatten øker belastningen for nystartede bedrifter og øker risikoen ved investering i nyskaping. Formuesskatten har en rekke uheldige langsiktige virkninger på sparing og investering og er et hinder for et nyskapende næringsliv i Norge. Venstre vil derfor på sikt fjerne formuesskatten, og foreslår i budsjettet for 2007 at bunnfradraget i formuesskatten heves til 250 000 kr. Norsk økonomi er på kokepunktet. Regjeringens resept er å bruke mer penger i offentlig sektor bl.a. gjennom netto økte skatter og avgifter på om lag 2 milliarder kr. Det er ingen tvil om at det å bruke penger på offentlige utgifter heller enn skattelette, bidrar til økt press på rente og kronekurs. I tillegg har Regjeringen få eller ingen incitamenter til sparing i sitt skatte- og avgiftsopplegg. Tilfellet er snarere det motsatte med tanke på Regjeringens forslag om å avvikle skattefordelen ved IPA-ordningen og livrenteavtaler. Jeg er glad for at regjeringspartiene nå åpner for å videreføre skattefordel for privat pensjonssparing gitt et bredt pensjonsforlik, og håper at finansministeren tilstreber smidige regler som gjør at bedriftene ikke må avvikle ordninger og reforhandle arbeidskontrakter før 1. januar 2007, men at det brukes tid på det forskriftsarbeidet som nå skal gjøres. Det er tross alt 830 000 ulike spareordninger det her er snakk om, mange som et ledd i ulike avtaler mellom partene i arbeidslivet. Venstre foreslår i dag en rekke målrettede skattelettelser for norsk næringsliv som kan stimulere til nyetableringer og dermed sikre velferd i framtiden. Vi foreslår å øke avskrivningssatser for maskiner med 5 pst., det samme som SV lovet før valget i 2005. Vi foreslår å tredoble fribeløpet ved aksjekjøp i egen bedrift, en halvering av arbeidsgiveravgiften for nye lærlinger, å lette arveavgiften ved generasjonsskifte i familieeide bedrifter og å doble beløpsgrensene i SkatteFUNN-ordningen. Det er jo dette som er en moderne næringspolitikk som skaper nye og varige arbeidsplasser – ikke skattelette til enkeltnæringer eller tiltak rettet mot enkeltbedrifter i enkeltkommuner eller lokalsamfunn, slik Regjeringens såkalte aktive politikk er. Til slutt vil jeg få ta opp det forslag som Venstre har fremmet i innstillingen.