Jeg vil bare gi uttrykk for at vi merker oss de merknadene som nå er kommet. Dette er viktige innspill for det arbeidet som skal gjøres i framtida i forhold til gjeldsordning og gjeldsproblematikk. Jeg tror representanten Hagesæter har gode poeng i forhold til å vurdere framtida. Det vil være behov for at vi har et effektivt apparat, slik at vi kan håndtere dette. Det er viktig i fattigdomsbekjempelsesstrategien til Regjeringa. Det er også viktig i forhold til mange andre parametere på folks livskvalitet at vi får raskere saksbehandling. Men jeg tror at en av de viktigste utfordringene først og fremst vil være å kunne informere godt nok, slik at folk vet hvilke tilbud som finnes, tilbud som kan bidra til å forebygge sosiale problemer og ikke minst kriminalitet. Jeg merket meg det som sies om saksbehandlingstid og saksbehandlingssystem. Nå har bl.a. den sivile rettspleien på grunnplanet vært gjennom en veldig omfattende reform. Det er spennende å se om det kan bidra til at vi kan få mer effektiv saksbehandling. Jeg vil gjøre Stortinget oppmerksom på at datasystemet som skal brukes av den sivile rettspleien på grunnplanet, kalt SIAN, egentlig skulle vært tatt i bruk fra 1. januar 2006. Dette har man ikke fått til på grunn av forholdsvis store problemer med implementeringen av utstyret, men det jobbes for at dette sjølsagt skal skje så raskt som mulig. Det vil bidra til å få saksbehandlingstida ned. De forhold som komiteen tar opp rundt skriftlige saksbehandlingsrutiner, merker jeg meg. Det er naturlig for oss å ta opp dette bl.a. med politidistriktene i deres styringsdialog og med Politidirektoratet. Når det gjelder informasjonsarbeidet, mener jeg det er et veldig viktig punkt. Det er tatt grep i forhold til dette arbeidet. Blant annet er det et oppdatert faktablad, man har modernisert brosjyren «Gjeldsproblemer», og det er også i samarbeid med Helse- og omsorgsdirektoratet utarbeidet brosjyremateriell om økonomisk rådgivning. Så her er det gjort noe, men vi er innstilt på å måtte gjøre mer i forhold til informasjonsbiten rett og slett for også å gjøre ordningen kjent. Jeg er enig i komiteens merknader når det gjelder spørsmålet om kompetanse, og også i spørsmålet om å vurdere krav til kompetanse ved utlysing av stillinger som skal håndtere nettopp dette. Jeg vil legge til at vi over lang tid har hatt en rimelig god kompetanse ute hos lensmennene når det gjelder disse spørsmålene. Men den teknologiske utviklingen, og også utviklingen i forhold til gjeldssituasjonen, fordrer at man henger med i utviklingen, og det er i høy grad et kompetansespørsmål. Når det gjelder anmerkningene om personlig konkurs, frarådingsplikten fra kredittyter og om markedsføringen av usikret kreditt, er det jo slik at spørsmålet om personlig konkurs er behandlet i Ot.prp. nr. 55 for 2005-2006, kapittel 18, som er fremmet i år og er sendt til Stortinget. Når det gjelder spørsmålet om frarådingsplikten, er det noe Regjeringa nå vurderer. Vi avventer det direktivet som skal komme fra EU om spørsmålet. Så snart det foreligger, vil vi sette i gang arbeidet i forhold til nettopp spørsmålet om frarådingsplikten. Når det gjelder spørsmålet om markedsføring og det å kunne gi opplysning om effektiv rente m.m., er det et forhold jeg mener vi kan forsere i større grad, uten å avvente andre aktører. Derfor tar jeg sikte på å sende spørsmål om markedsføring, bl.a. opplysning om effektiv rente m.m., på høring allerede før sommerferien. Når det gjelder komiteens bemerkninger i forhold til regelverket, er det slik at gjeldsordningsloven jo gjennomgikk en relativt omfattende reform i 2003, hvor bl.a. spørsmålet om de offentlige kravene var inne, og hvor man også åpnet opp for at det som hovedregel skulle gjelde en gjeldsordning for alle typer krav. Den lovendringen som skjedde i 2003, åpnet opp for at skyldneren som tidligere hadde oppnådd gjeldsordning, kunne få gjeldsordning på ny. Jeg tar merknadene om å vurdere ytterligere forbedring av regelverket med i det videre arbeidet.