Jeg har en enkel grunnholdning til regnskapsregler. De skal gi et mest mulig riktig bilde av virksomhetens økonomi, og de skal være tjenlige for både aksjonærer, ansatte og samfunnet. Det kan ligge en spenning mellom det tjenlige og det å gi et mest mulig riktig bildet av virksomheten. Det er viktig å finne en god balanse mellom det tjenlige og det som isolert sett kan være ønskelig i en ideell verden. Jeg mener Regjeringen i de forslag som ligger i denne proposisjonen, har klart denne balansen på en god måte. Det har skjedd en betydelig internasjonal utvikling på regnskapsområdet siden regnskapsloven ble iverksatt i 1999. Ikke minst skjer det mye internasjonalt som påvirker oss. I en tid der kapitalen gjerne går like mye over landegrensene som innenfor landegrensene, er det viktig at norske virksomheter har mest mulig like regnskapsstandarder som sine investorer og handelspartnere. Derfor er arbeidet med å bruke IFRS, International Financial Reporting Standards, som grunnlag for norsk regnskapsstandard viktig. Like fullt er det slik at IFRS er omfattende. Det er derfor et viktig og riktig tiltak når en nå legger til rette for forenklet anvendelse av internasjonale regnskapsstandarder i alle regnskaper, med unntak av konsernregnskapene til børsnoterte foretak. Jeg ser poenget med at det ikke bør være for mange varianter av regnskapsstandarder, men jeg mener at Regjeringen har funnet en god balanse i sitt forslag. Hele komiteen sier at det på sikt er et mål at alle foretak, med unntak av de små, skal utarbeide årsregnskap i samsvar med IFRS, eller forenklet IFRS. Det er selvsagt et spørsmål om hvordan man ordner seg når man ikke kan tre inn i en ordning fullt og helt, men ha mer glidende overganger. Jeg er glad for at flertallet i komiteen mener at hensynet til løpende tilpasning til IFRS ivaretas mer forsvarlig innen et tosporet system, der en får et mer entydig valg mellom henholdsvis IFRS med forenklinger og regnskapsloven. Bruk av forskrifter kan sikre rask og fleksibel tilpasning til endringer i IFRS, og flertallet støtter derfor at det fastsettes egne forskrifter om forenklet anvendelse av IFRS. For Kristelig Folkeparti er frivillig sektor viktig. Det har vi mange eksempler på, og det framhever vi ofte og gjerne. Men siden dette er organisasjoner som ikke har økonomisk vinning som formål, vil mange av regnskapslovens regler ikke være relevante. Det er derfor viktig at en har fått inn et unntak for organisasjoner som f.eks. humanitære og politiske organisasjoner, politiske partier, osv. Dette handler altså ikke om å senke tersklene for god regnskapskikk, men om å tilpasse regnskapet virksomhetenes natur. Igjen handler det om å ha et tjenlig regelverk som avspeiler virksomhetens arbeid på en god måte. Jeg er glad for at komiteen er enstemmig på dette punktet. For meg og for Kristelig Folkeparti er det viktig å understreke forslaget i proposisjonen om at børsnoterte foretak og allmennaksjeselskaper skal gi spesifiserte opplysninger i notene til årsregnskapet om ytelser til ledende personer. Dette er viktig overfor aksjonærene, de ansatte og for samfunnet generelt. Jeg registrerer at en del av opposisjonen vil gå lenger enn det som er anbefalt, og som Regjeringen har lagt opp til. Det viktigste for meg og mitt parti er at det er gode regler på dette området. I Regjeringens forslag går en lenger enn det som gjelder i dagens regelverk, og etter mitt syn vil dette få fram forholdene rundt ytelsene til de ledende personene i virksomhetene på en god måte. Når det gjelder språk, har også et stort mindretall et annet syn enn Regjeringen. Jeg vil understreke at hovedregelen fortsatt vil være at årsregnskapet og årsberetningen vil være på norsk. Som jeg har vært inne på, skjer det mye både i internasjonaliseringen av økonomien og således også i bruken av felles regnskapsstandarder. Jeg tror den måten Regjeringen har løst dagens utfordringer på, er god, ikke bare med tanke på tjenligheten for dagens bedrifter og samfunn, men også med tanke på de føringer dette legger på måten en møter utviklingen på på dette området.