Det er et svært viktig spørsmål interpellanten tar opp, og jeg er enig med ham i at det er viktig å få en avklaring fra Regjeringen om hvilken rolle den ønsker å spille innenfor konkurransepolitikken. Det er et nødvendig spørsmål å stille, for dersom man skal legge vekt på hva regjeringspartiene tidligere har utalt om konkurranse, er det grunn til stor bekymring. Dessuten er Soria Moria-erklæringen særdeles tynn når det gjelder konkurransepolitikk, og statsrådens innlegg her i dag gir også grunn til videre bekymring. Fremskrittspartiets oppfatning er at konkurranse er et av de mest grunnleggende prinsipper vi har i vårt samfunn, i den vestlige verden og som grunnleggende drivkraft for de aller fleste markeder, næringer, bedrifter og enkeltpersoner i vårt samfunnssystem. Derfor er det svært avgjørende at vi verner om konkurransen og sikrer at det er en god og virksom konkurranse i alle markeder og mellom privat og offentlig sektor. Konkurranse bidrar til mer verdiskaping. Konkurranse bidrar til større valgfrihet. Konkurranse bidrar til høyere levestandard. Konkurranse bidrar til fokus på riktig ressursbruk. Konkurranse bidrar rett og slett til at samfunnet utvikler seg i en retning som gir bedring av innbyggernes livskvalitet og sikring av grunnleggende behov. Regjeringen må derfor bidra til at konkurranse blir fremmet på flest mulige områder i samfunnet, og sikre at det i de markeder som norske bedrifter og forbrukere opererer i, er en god konkurranse, slik at markedsadgang sikres og forbrukere sikres varer og tjenester som har gunstig pris og god kvalitet. Også innen offentlig sektor er det avgjørende med konkurranse. Offentlig sektor er selv avhengig av at det er en god konkurranse mellom de leverandører som offentlig sektor benytter seg av som underleverandører av varer og tjenester. På den måten kan offentlig sektor selv skaffe seg varer og tjenester som både sikrer en god innkjøpspris – og dermed en god utnyttelse av offentlige kroner – og god kvalitet på de produkter og tjenester som det offentlige anskaffer. Dersom man skulle tenke seg at offentlig sektor hele tiden kun måtte forholde seg til én privat leverandør av tjenester eller varer, ville dette selvfølgelig føre til en helt unødvendig ressursbruk innenfor offentlig sektor. Likeså må brukere av offentlige tjenester sikres en valgfrihet ved bruken av slike tjenester, det være seg helsetjenester, undervisningstjenester, tekniske tjenester eller andre tilbud som defineres som et offentlig ansvarsområde. På den måten kan innbyggerne sikres valgfrihet mellom flere leverandører, og det offentlige vil sikres en bedre ressursutnyttelse enn en ville hatt dersom en ikke hadde valgfrihet til å velge blant de beste. Regjeringen må derfor sikre konkurranse innenfor offentlig tjenesteyting. Dette vil skjerpe offentlig sektor, det vil bidra til en bedre ressursbruk og ikke minst sikre bedre tjenester. Jeg har tidligere uttrykt at det er grunn til å være bekymret for hva som skal skje på konkurranseområdet under denne regjeringen og under en konkurranseminister fra partiet SV. Da Stortinget behandlet stortingsmeldingen om konkurransepolitikken fra den forrige regjeringen, viste de nåværende regjeringspartiene, og i særdeleshet SV, liten forståelse for konkurransens viktige stilling i samfunnet. For å ha en god og virksom konkurranse er det helt avgjørende at vi har et sterkt og effektivt konkurransetilsyn som både har autoritet og faglig tyngde. Uavhengighet er også viktig. Dersom Konkurransetilsynet sikres den stilling det er nødvendig for tilsynet å ha, er det avgjørende at tilsynet får gjøre sine vurderinger uten inngripen fra politiske myndigheter. Når Regjeringen omgjør de vedtak som Konkurransetilsynet gjør, slik som den sittende statsråden har gjort i løpet av kort tid, svekkes Konkurransetilsynets stilling, omdømme og autoritet. Det er klart at dersom statsråden til stadighet endrer Konkurransetilsynets vedtak, ja, da vil vi risikere at tilsynet etter hvert vil kunne skjele til politiske hensyn. Dersom man fra politisk hold er uenig i de vurderinger som Konkurransetilsynet gjør, må man foreta lovendringer i stedet for på politisk grunnlag å endre vedtakene. Eventuelt må det opprettes en uavhengig klageinstans som kan ta stilling til klager på Konkurransetilsynets vedtak.