Regjeringen følger opp Soria Moria-erklæringen ved å bevilge 31 milliarder kr til Forsvaret i 2007. Man viderefører dermed et høyt budsjettnivå for Forsvaret. Alle dystre spådommer om at det kom til å bli lave forsvarsbudsjetter fra en rød-grønn regjering der SV var med, er dermed gjort til skamme. Ja, selv de verste kritikerne før budsjettet ble lagt fram, var helt tause da budsjettet kom. Dette kan bare oppfattes som at budsjettet er bra. Opposisjonen spriker i alle retninger. Fremskrittspartiet vil øke budsjettet med 1,5 milliarder kr, Høyre har reelt plusset på 275 mill. kr, mens Kristelig Folkeparti og Venstre på den andre siden har kuttet henholdsvis 257 mill. kr og 220 mill. kr i forhold til Regjeringens forslag. Derfor kan det jo være grunn til å stille spørsmålet om ikke en borgerlig regjering hadde landet omtrent der vi er i dag. Et nytt og mer sammensatt trusselbilde krever et fleksibelt forsvar med evne til å håndtere et bredt spekter av ulike oppgaver. Dagens sikkerhetsutfordringer er i mindre grad enn tidligere knyttet til tradisjonelle militære trusler, mens mulighetene for terroranslag, større miljø- og naturkatastrofer eller storulykker innenfor ulike sektorer av samfunnet er blitt større. Det er derfor viktig å arbeide for en helhetlig sikkerhetspolitikk, for styrket samfunnssikkerhet og for en god balanse mellom militært og sivilt beredskap. Jeg er derfor glad for at en samlet komite er enig om at norsk sikkerhet best ivaretas ved at vi bidrar til fred, sikkerhet og stabilitet, både globalt og i norske nærområder. Dette innebærer at vårt forsvar må ha tilgjengelig operativt personell til innsats i kriser, konflikt og krig, både ute og hjemme. Forsvaret skal ivareta vår nasjonale sikkerhet og trygge vår territoriale suverenitet. Samtidig må Norge som et rikt land bidra til fred og sikkerhet internasjonalt. Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, mener derfor at det er i norsk interesse å ha en FN-ledet verdensorden, og slutter seg til Regjeringens vektlegging av å styrke både FNs rolle som overordnet global aktør og NATOs rolle som garantist for kollektiv sikkerhet. At Fremskrittspartiet ikke er med på dette, må vel best beskrives som oppsiktsvekkende. Likevel er det faktisk et bredere flertall enn noensinne i Stortinget som nå har et omforent og ansvarlig syn på vår forsvars- og sikkerhetspolitikk, men jeg konstaterer igjen med undring at Fremskrittspartiet velger å stille seg helt på sidelinjen. Regjeringens budsjettforslag for 2007 legger til rette for at vi kan nå Soria Moria-erklæringens mål. Forsvaret skal i større grad enn i dag innrettes mot å håndheve suverenitet og sikre stabilitet i våre havområder, særlig i nord. Forsvarets tilstedeværelse skal holdes på et høyt nivå i Nord-Norge. Samtidig skal det legges til rette for økt deltakelse i internasjonale operasjoner som er forankret i et klart og utvetydig FN-mandat eller annet anerkjent folkerettslig grunnlag. Gjennom dette budsjettet har vi klart både å styrke operative aktiviteter og å skjerme investeringer som utgjør fundamentet for den moderniseringen av Forsvaret som nå foregår. Regjeringen følger opp gjeldende langtidsplan for Forsvaret ved at avdelinger som dekker et bredt oppgavespekter og har høy reaksjonsevne og tilgjengelighet, prioriteres. Dette gjøres ved at den operative virksomheten i Hæren, i Sjøforsvaret, i Luftforsvaret, i Heimevernet, i Kystvakten og i Etterretningstjenesten styrkes med til sammen over 500 mill. kr. Denne styrkingen vil øke Forsvarets aktivitet i nordområdene, øke Norges mulighet til å delta i internasjonale operasjoner og videreføre moderniseringen av Forsvaret. Når det gjelder deltakelse i internasjonale operasjoner, vil ISAF-styrken være hovedsatsingen for vårt militære engasjement i utlandet, også i 2007. I tillegg har vi en klar ambisjon om å styrke Norges deltakelse i FN-ledede fredsoperasjoner, bl.a. gjennom vårt styrkebidrag med fire MTB-er i den utvidede FN-styrken i Libanon. Vi er i gang med forberedelser for å bidra med et robust ingeniør- og transportkompani i en eventuell FN-ledet fredsoperasjon i Darfur. Arbeiderpartiet er svært tilfreds med at Regjeringen legger til grunn et prinsipp om at merutgifter knyttet til ikke-planlagte operasjoner må baseres på tilleggsfinansiering. Som situasjonen i Libanon viste oss i sommer, lever vi i en usikker verden der det alltid vil være en risiko for at Norge på kort varsel må delta internasjonalt, uten at dette er planlagt. For de fleste er det også åpenbart at det ikke er mulig å budsjettere for slike uventede kriser med tilhørende operasjoner. Av den grunn er prinsippet om tilleggsfinansiering meget viktig, slik at Forsvaret får den nødvendige handlefriheten til å delta i slike operasjoner i framtiden uten at dette skal medføre reduksjoner innenfor vedtatt budsjett. Jeg vil også minne om at tilleggsfinansiering av utenlandsoperasjoner var vanlig praksis i Stortinget fram til 2002. Antall vernepliktige opprettholdes på 2006-nivå, og innkalling av kvinner til frivillig sesjon i 2007 legger til rette for at kvinneandelen i førstegangstjenesten kan øke. Bra er det også at dimisjonsgodtgjørelsen er foreslått økt med 2 100 kr, til totalt 23 000 kr, for mannskaper som har gjennomført tolv måneders førstegangstjeneste. Regjeringen er opptatt av å få flere kvinner i Forsvaret. Når det gjelder kvinner i Forsvaret, er det verdt å merke seg at budsjettinnstillingen viser – igjen med unntak av medlemmene fra Fremskrittspartiet – at Forsvaret i dag bare har omkring 7 pst. kvinner blant befal og vervede, men at målet er at det i løpet av 2008 skal være 15 pst. Flertallet mener at flere kvinner i Forsvaret vil gjøre Forsvaret enda bedre, og understreker derfor at man er tilfreds med at Regjeringen tar initiativ til å opprette et utvalg som kan se på og foreslå virkemidler for å oppnå en høyere kvinneandel i Forsvaret. Men igjen: Fremskrittspartiet er ikke med. Forsvaret er inne i store omstillinger. Materiellinvesteringsbudsjettet for 2007 gjør det mulig å fortsette moderniseringen. Den største satsingen er innenfor sjøstridssystemer, med hovedvekt på nye fregatter, nye Skjold-klasse missiltorpedobåter, helikopter til kystvakt og patruljefly. Innenfor landstyrkene vil det bli investert i pansrede kjøretøy og en rekke mindre, men nødvendige utstyrskategorier til soldatene. Innenfor luftstyrkene investeres det i nye kortholdsmissiler til kampflyene, og det gjennomføres en oppgradering av F-16. Anskaffelse av framtidige kampfly har vært et hett tema i media i det siste. Jeg vil vise til at Stortinget i innstillingen til langtidsplanen vedtok at en framskaffelse av nye kampfly skulle forberedes av Regjeringen. I St.prp. nr. 1 redegjøres det også for hvordan dette arbeidet pågår. Som det framgår, er det her ikke fattet noen endelig beslutning om vår framtidige nasjonale kampflykapasitet, og jeg er tilfreds med at det nå vil bli etablert en reell konkurranse mellom de tre aktuelle kandidatene. Når alt det positive er sagt, er det også viktig å framheve at vi står overfor betydelige utfordringer når det gjelder Forsvaret i årene som kommer. På sikt kan vi ikke leve med de strukturelle utfordringer for Forsvaret, med den ubalansen mellom struktur og bevilgninger som har eksistert i mange år. Dette vil stille oss overfor alternativene å kutte ytterligere i strukturen, å øke bevilgningene eller å risikere at Forsvaret forvitrer på sikt. Jeg vil ikke foregripe løsningen på de strukturelle utfordringene for Forsvaret, men understreker at Arbeiderpartiets hovedmål er at det skal være samsvar mellom Forsvarets struktur, oppgaver og de vedtatte rammene. Dette vil vi komme tilbake til i den nye langtidsplanen våren 2008.