Flere år med forbruksvekst kombinert med begrenset utbygging av kraft gjør at vi i Norge i dag er nettoimportør av kraft i et år med normal nedbør. Som følge av dette har kraftsystemet blitt mer sårbart overfor situasjoner med svikt i nedbøren. Utsiktene til fortsatt forbruksvekst og vissheten om at det i årene framover vil komme perioder med nedbørssvikt, krever at vi fortsetter å fokusere i stor grad på å sikre en akseptabel kraftbalanse, både nasjonalt og regionalt. Det er viktig å arbeide for å unngå at slike situasjoner gir alvorlige negative konsekvenser for norsk økonomi og norske husholdninger. Midt-Norge har hatt en svært rask forbruksvekst knyttet til industriutvikling, bl.a. gjennom utvidelsen av Hydro Aluminium på Sunndalsøra. Midt-Norge er derfor i dag det området i Norge som har de største utfordringene i forhold til forsyningssikkerhet på strøm. Det vil ytterligere bli betydelig vekst i årene framover, bl.a. knyttet til Ormen Lange-utbyggingen. Regjeringen har siden den dagen den tiltrådte gitt høy prioritet til arbeidet med å redusere sårbarheten i den norske kraftforsyningen. Vi har og har hatt et spesielt fokus på situasjonen i Midt-Norge. Det er nødvendig å se på et bredt spekter av tiltak for å bedre kraftbalansen i dette området. Vi må ha verktøy for å avhjelpe både den kortsiktige situasjonen og den langsiktige utfordringen vi står overfor. Jeg arbeider nå med en handlingsplan slik det blir bedt om, for å møte kraftsituasjonen i Midt-Norge – med sikte på å legge handlingsplanen fram tidlig på høsten. En viktig del av det arbeidet som nå gjøres, er å få utført grundige analyser av situasjonen i regionen framover, som kan gi et best mulig grunnlag for å vurdere nødvendigheten og omfanget av de tiltak som må settes inn. Olje- og energidepartementet har gitt NVE og Statnett i oppdrag å arbeide med dette, og en del andre analyser som er utført, vil bli vurdert i denne sammenheng. Statnett og NVE vil legge fram det grunnlaget som er helt nødvendig for å legge fram denne handlingsplanen i løpet av kort tid, og er i ferd med å ferdigstille det arbeidet. I tillegg til arbeidet med analysene er det også nødvendig å se på tiltak både når det gjelder produksjon, overføringsnett og forbruk. Statnett har en viktig rolle i arbeidet som nå gjøres. Statnett foretar flere større nettinvesteringer i området, konkret knyttet til utvidelsen på Sunndalsøra og Ormen Lange-utbyggingen. Statnett er også i ferd med å forberede og gjennomføre ytterligere investeringsprosjekter i regionen, men det tar tid å få realisert nye ledninger. Økt overføringskapasitet mellom Norge og Sverige skal etter planen være på plass i 2009, mens eventuelle nye overføringsforbindelser – som det også har vært sagt tidligere i debatten – som kan dekke det økte forbruket, kan være på plass rundt 2012, altså betydelige år fram i tid. Det er også nødvendig med ny kraftproduksjon for å styrke forsyningssikkerheten i Midt-Norge, men utbygging i kraftsektoren tar tid. Det er derfor viktig at vi vurderer hvilke muligheter som finnes til å forsere ny produksjonskapasitet i Midt-Norge. Det finnes også grunnlag for å få på plass mer fornybar energiproduksjon og igangsette energieffektiviseringstiltak. Fornybar energi og energieffektivisering er de mest miljøvennlige tiltakene vi har tilgjengelig, og disse vil Regjeringen prioritere høyt. Det er også flere aktuelle gasskraftprosjekter i området som kan gi et viktig bidrag til å bedre forsyningssikkerheten. I arbeidet som nå gjøres, vil vi fokusere på tiltak som gir en varig løsning på kraftsituasjonen i området. Inntil mer varige løsninger er på plass, er det påkrevd med midlertidige tiltak, ikke minst dersom vi kommer i en situasjon der vannkraftproduksjonen svikter på grunn av lite nedbør. Jeg ser ingen grunn til å gå inn på mer konkrete tiltak. De konkrete tiltakene vil komme i handlingsplanen som kommer tidlig på høsten. Parallelt med at det jobbes med en handlingsplan, jobbes det også med å få framskyndet og igangsatt flest mulig konkrete prosjekter som kan avhjelpe situasjonen. Dette gjør vi i motsetning til den forrige regjeringen, som verken jobbet med en handlingsplan eller med konkrete tiltak for å avhjelpe situasjonen i dette området. Jeg må på linje med tidligere talere si at jeg blir litt opprørt når jeg hører representanter fra de tidligere regjeringspartiene uttale seg. Representanten fra Kristelig Folkeparti sier at man kan bygge gasskraftverk med CO2-håndtering, og sier sågar at det kan bli lønnsomt hvis man etablerer en verdikjede. Hvorfor i all verden satte man ikke i gang med det i forrige periode, hvis det var lønnsomt? Man løftet ikke en finger for å få til CO2-håndtering på gasskraftverk. Høyre krever en handlingsplan nå. Statoil fremmet sin søknad om gasskraftverk på Tjeldbergodden i juli 2004. Da burde man også ha igangsatt et arbeid med en handlingsplan. Det ble ikke gjort. Hvorfor i all verden satt man stille og så på at denne kraftkrisen nærmet seg – uten å gjøre noen ting, uten å framskynde behandlingen når det gjaldt konsesjon for gasskraftverk på Tjeldbergodden? Vi er i gang med dette arbeidet. Vi skal ha det på plass med det aller første, for nå kreves det handling. Den handlingen er denne regjeringen i gang med.