Odelstinget behandler i dag endringer i lovverket som regulerer virksomheten i forsikringsselskaper og pensjonsforetak, den såkalte forsikringsloven. En enstemmig finanskomite har sluttet seg til Regjeringens forslag til endringer. Konkret innebærer dette forslag til nye lovregler om private pensjonsordninger som vil inngå som et nytt kapittel 10A i forsikringsloven. I tillegg foreslås det enkelte tekniske endringer i forsikringslovens ikrafttredelses- og overgangsbestemmelser. Forslaget til nytt kapittel 10A i forsikringsloven innebærer endringer i virksomhetsreglene for livsforsikringsselskap, som åpner for en generell rett til å tilby fellesordninger for premieberegning for tjenestepensjonsordninger. Dette er en oppfølging av Stortingets anmodning i forbindelse med behandlingen av Ot.prp. nr. 100 for 2001-2002, der spørsmålet om kjønnsnøytralitet i pensjonsordninger i privat sektor ble vurdert. Ot.prp. nr. 100 var en oppfølging av Kvidal-utvalgets utredning om samme tema. Stortinget bad i Innst. O. nr. 9 for 2002-2003 regjeringen komme tilbake med et forslag til nye regler for forsikringsvirksomhet som åpner for at forsikringsselskaper og pensjonskasser kan tilby pensjonsordninger med kjønns- og aldersnøytrale premier i privat sektor. Hovedformålet med forslagene til lovendringer i proposisjonen er å gi pensjonsinnretninger adgang til å tilby fellesordninger med premieutjevning dersom det etterspørres av foretak i privat sektor. De foreslåtte lovreglene overlater til den enkelte pensjonsleverandør å avgjøre om den vil opprette et slikt tilbud om en felles finansieringsordning for flere pensjonsordninger. Det overlates også til det enkelte foretak å avgjøre om det vil gjøre bruk av adgangen til å benytte slik finansieringsordning i den enkelte pensjonsordning. De foreslåtte lovreglene vil således, både for pensjonsleverandør og forsikringstakere, være et alternativ til ordinær premieberegning. Lovforslaget bygger på den ordning som ble vedtatt av Stortinget for kommunale pensjonsordninger. Lovforslaget omhandler ikke spørsmål knyttet til hvilke pensjonsytelser pensjonsordningene skal gi. Forslaget innebærer at det trekkes et klart skille mellom selve finansieringssystemet for den enkelte fellesordning og beregningen av minstekravene til forsikringsmessige avsetninger for den enkelte pensjonsordning. Avsetningskravet skal fortsatt beregnes forsikringsteknisk på personnivå ut fra hver enkelt arbeidstakers opptjente pensjonsrettigheter. Det nye i forslaget ligger i at premiene kan fastsettes på pensjonsordningsnivå prinsipielt uavhengig av forsikringsteknisk beregnet premie for hver enkelt arbeidstaker i pensjonsordningen. En fellesordning skal etter forslaget hvert år tilføres premier tilsvarende summen av premier som etter en forsikringsteknisk beregning skal tilføres for alle ordningene som inngår i fellesordningen. Det foreslås regler om premieberegning i fellesordninger som innebærer utjevning av pensjonskostnadene mellom pensjonsordningene i fellesordningen. Lovutkastet skiller mellom ordinær årspremie, reguleringspremie og andre premier for ytelser som først kan premiesettes ved forsikringstilfellets inntreden, såkalte engangspremier. Det foreslås fastsatt ulike regler for utjevning av ulike premier. Ordinær årspremie foreslås utliknet på de enkelte ordningene ut fra den rett til alderspensjon som vil bli opptjent i løpet av året. Det foreslås videre at kostnader for tjenestene skal kunne beregnes og belastes særskilt for hver pensjonsordning. Det er videre etter forslaget frivillig om reguleringspremien skal utjevnes i fellesordningen, eller om denne skal beregnes særskilt for hver pensjonsordning. Forslaget til endringer i forsikringsloven har vært ute på høring i de berørte virksomheter og organisasjoner. Komiteen har ikke registrert faglige innvendinger mot de foreslåtte endringene. Komiteen avleverer på denne bakgrunn en enstemmig innstilling. I merknadene knyttet til de foreslåtte endringene understreker komiteens medlemmer fra de ikke-sosialistiske partiene at regelverket innenfor forsikringsbransjen må virke på en konkurransenøytral måte i forhold til markedsaktørene. Videre fremhever de samme medlemmene at konkurranse i markedet skal tilstrebes, og at monopoler skaper skjevheter og dårligere og dyrere tilbud til brukerne. Disse merknadene ønsker ikke regjeringspartiene å slutte seg til. Fremskrittspartiet finner det overraskende at regjeringspartiene ikke ønsker å støtte opp om slike generelle markedsøkonomiske læreregler, og håper dette beror på behov for egenmarkering og ikke reell politisk uenighet om markedsøkonomiens prinsipper. Avslutningsvis ønsker jeg å anbefale innstillingen fra finanskomiteen.