For Venstre har skatte- og avgiftssystemet noen viktige hovedoppgaver: Det skal skaffe inntekter til det offentlige for å finansiere velferden, det skal stimulere til riktig og miljøvennlig atferd, og det skal bidra til økt verdiskaping og en mest mulig effektiv bruk av samfunnets goder. I tillegg er det avgjørende for skattesystemets oppslutning og legitimitet at det oppfattes som rettferdig og rimelig enkelt å forstå for folk flest. For Venstre har det alltid vært et mål å få til et rettferdig skattesystem med flatere skatt, slik at like inntekter skattlegges likt, uavhengig av hvordan inntektene er opptjent. Skattereformen som Bondevik II-regjeringen fikk vedtatt, medfører en betydelig forbedring på dette området. Skattereformen var et sentralt element i den økonomiske politikken som Samarbeidsregjeringen førte, og som Venstre vil videreføre i de kommende årene. Skattereformen er, som vi flere ganger har påpekt, nærmest en kopi av Venstres program. Tidligere har skattereformen vært sterkt kritisert av både Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV og blitt betegnet som usosial og høyredominert. Nå slutter de samme partiene prisverdig opp om hovedlinjene i reformen. Det er tydelig at regjeringsdeltakelse åpner øynene for noen harde realiteter, men det blir noe nær en «X-Files»-opplevelse å høre SVs leder som finansminister snakke om nødvendigheten av lik beskatning av lønn og kapital og dermed gi betydelige skattelettelser til dem med de høyeste lønnsinntektene. For Venstre er det viktig at skattepolitikken bygger på brede skattegrunnlag og relativt lave skattesatser, og at innføring av aksjonærmodellen og en skjermingsmetode må ses i sammenheng med en nedtrapping og på sikt avvikling av formuesskatten. Formuesskatten har nemlig flere alvorlige svakheter. Den bidrar bl.a. til at pensjonister betaler nær 40 pst. av formuesskatten, selv om denne gruppen på langt nær har en tilsvarende andel av landets verdier. Formuesskatten virker også negativt ved at den reduserer incentivet til gründervirksomhet og verdiskaping. Kombinert med de øvrige skatteskjerpelsene, som i all hovedsak er målrettet mot små og mellomstore bedrifter, er dessverre de vedtak flertallet presser gjennom i dag, svært dårlig nytt for selvstendig næringsdrivende, for småbedrifter og for norsk næringsliv generelt. Hadde det vært noe i Regjeringens løfter om å lytte til Stortinget, f.eks. til Senterpartiets Lars Peder Brekk, hadde mye av dette vært ugjort. Dette gjelder bl.a. endringer i aksjebeskatningen, i skjermingsrenten, i lønnsfradraget for enkeltpersonsforetak, i SkatteFUNN-ordningen for ulønnet arbeidsinnsats for aktive eiere, gründere og selvstendig næringsdrivende. Alt dette endres til det verre. I løpet av Samarbeidsregjeringens levetid ble det gjennomført en rekke skattelettelser rettet mot småbedrifter og gründere. Dette gav også gode resultater. Mer enn 50 000 nye bedrifter ble startet opp. Nå synes det som om målsettingen er å få folk ut av det private næringsliv og over i offentlig sektor. Det er feil vei å gå. Ikke overraskende støtter Venstre Samarbeidsregjeringens forslag til avgifts- og skatteprofil. Jeg vil spesielt peke på at vårt opplegg medfører en viktig og nødvendig oppfølging av prinsippene i skattereformen gjennom likere beskatning av arbeids- og kapitalinntekter og et skatteskifte fra skatt på inntekt til skatt på forbruk. Oppfølgingen av skattereformen, med bl.a. økt minstefradrag, lettelser i toppskatten og reduksjon i formuesskatten og samtidig innføring av en aksjonærmodell og en skjermingsmetode, sikrer at alle inntektsgrupper får lavere skatt på arbeid. Regjeringens opplegg gir derimot skatteskjerpelser for mange med vanlig lønnsinntekt, mens de med høye lønnsinntekter får betydelige skattelettelser. Store deler av de samlede skattelettelsene som Samarbeidsregjeringen har gjennomført, har kommet norsk næringsliv til gode og dermed norske arbeidsplasser til gode. Dette har gitt betydelige resultater, med rekordmange nordmenn i arbeid og et rekordhøyt antall nyetableringer av bedrifter. Forslagene om å øke avskrivningssatsene for maskiner og innføre lettelser for arveavgift i familiebedrifter er en videreføring av denne politikken, som har gitt dokumenterte resultater. Det er beklagelig at ikke Regjeringen ser dette, men fører en politikk som gjennomgående er dårlig nytt for dem som skal sikre velferden i framtiden.