For det første er det slik at det er en ny næringspolitikk som nå føres, både fordi det føres en mye mer aktiv næringspolitikk og fordi vi gjør det vi sa i valgkampen, nemlig at vi skulle styrke de statlige virkemidlene. Den samlede statlige innsatsen er økt. Det er noen omprioriteringer, men de samlede rammene er økt, både på Næringsdepartementets budsjett og på Kommunaldepartementets budsjett til regional næringsutvikling og til regional omstilling. Økningene er 120 mill. kr bare på Kommunaldepartementets budsjett og 70 mill. kr på Næringsdepartementets budsjett, noe som bl.a. gir oss mulighet til å gjeninnføre ordningene for sjøfolk som Høyre var for i opposisjon, men mot i posisjon. Det er riktig at det er noen kutt. Men påplusningene er mye større enn kuttene, slik at den samlede innsatsen både på Næringsdepartementets og Kommunaldepartementets områder er påplusninger og en mer aktiv næringspolitikk. Vi har også vist aktivt eierskap, både når det gjelder det ansvaret vi tar i forhold til BaneTele for å sørge for at de får en industriell partner, i forhold til Nammo, hvor staten har kjøpt seg opp, og i forhold til f.eks. utbyttepolitikken i enkelte statlige selskaper. Vi har investert en halv milliard ekstra i veier og samferdsel, bl.a. fordi vi mener det også er et viktig næringspolitisk tiltak. Så har vi gått inn mye mer aktivt på de områdene som er utsatt, som Årdal og Skien, med pakker og tiltak. Det er faktisk litt uklart for meg hva Høyre mener om det, for den ene dagen sier Høyre at de er like mye for Årdal-pakken som Arbeiderpartiet var i 2003, og den andre dagen gjør de nærmest narr av at vi har en pakke til Årdal. Når det gjelder lønnspolitikken: Ja, vi har retningslinjer. Ja, vi er beredt til å gå igjennom dem på nytt og se på om vi kan gjøre noe med dem. Og mer enn det: Vi vurderer også i Regjeringen – i tråd med hva vi sa i opposisjon – retningslinjer for fastsettelse av lederlønninger også i private selskaper. Vi vil se på hvordan lov om allmennaksjeselskaper kan skjerpes slik at generalforsamlingen får mer direkte beslutningsmyndighet over lederlønninger, eller – kanskje viktigere enn lederlønninger – over opsjoner og aksjebaserte avlønningssystemer, som er helt urimelige i mange selskaper.