Man kan nok diskutere utviklingen og spørsmålet om hvor stort og omfattende dette problemet er, men det er prisverdig at dette tas opp, fordi ett enkelt overgrep i fengselet, ett enkelt lovbrudd når det gjelder narkotikabruk, er ett for mye. Kriminalomsorgens utdanningssenter har siden 2001 registrert og analysert alle innrapporterte hendelser om vold og trusler mot ansatte i kriminalomsorgen. Ut fra de opplysningene som framkommer fra dette materialet, ser det ikke ut til at ansatte i kriminalomsorgen utsettes for stadig grovere fysisk vold og trusler. Jeg har tillit til at kriminalomsorgen følger opp disse rapportene med konkrete tiltak der det er nødvendig. For å motvirke vold og trusler sluttføres i disse dager arbeidet med en ny sikkerhetsstrategi, som skal vare fra 2006 til 2010. I tillegg er samarbeidet med politiet styrket. Jeg mener disse tiltakene vil bidra til økt sikkerhet også for ansatte i kriminalomsorgen. Forskningsstiftelsen Fafo gjennomførte i 2004 en undersøkelse av innsattes levekår. Den viste at 60 pst. av alle som settes i fengsel, har et narkotikaproblem. De fleste av disse brukte narkotika daglig i måneden før innsettelse, hovedsakelig opiater og sentralstimulerende midler. Det arbeides hardt for å begrense bruk og omsetning av narkotika i norske fengsler. I 2004 var det 11 019 innsettelser totalt sett. Det ble gjennomført henimot 24 000 urinprøvekontroller. Cirka 90 pst. av disse var negative, man kunne altså ikke påvise illegalt inntak av rusmidler. Urinprøvekontrollen omhandler også innsatte som har vært ute på permisjon. I tillegg til urinprøvekontrollene gjennomføres det søk med narkotikahunder. Kriminalomsorgen har de siste årene økt antall hundeekvipasjer fra 10 til 12. I 2004 ble det gjort 611 beslag av rusmidler – stoff og tabletter. De aller fleste beslagene var brukerdoser. Kriminalomsorgen har også startet arbeidet med å øke den fysiske sikkerheten i fengsler med lavt sikkerhetsnivå. Flere av disse ble tidligere brukt til avsoning av promilledommer. Det er behov for å styrke den fysiske sikkerheten i disse fengslene for at de skal kunne håndtere personer med stoffproblemer på en god måte. I tillegg er samarbeid med andre etater styrket for å tilrettelegge for behandling av rusproblemer under fengselsoppholdet, i løslatelsesfasen og ute i samfunnet etter endt straffegjennomføring. Justisdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet er nå i sluttfasen i arbeidet med et felles rundskriv. Samarbeidsrundskrivet skal sikre at innsatte og domfelte rusmisbrukere med behov for behandling og sosiale tjenester får bedre oppfølging under fengselsoppholdet, i løslatelsesfasen og ute i samfunnet etter endt straffegjennomføring. Avslutningsvis vil jeg presisere at mitt mål er å ha en god sikkerhet for alle i kriminalomsorgen. Vi skal avverge kriminalitet, hindre rømninger og trygge samfunnet, men samtidig skal vi ta godt vare på dem som viser evne og vilje til rehabilitering. En slik differensiering i behandlingen av de innsatte er derfor et hovedmål for meg og Regjeringen.