Arbeiderpartiet vil at folk skal kunne bo i hele landet, og vil legge til rette for likeverdige levevilkår. Arbeiderpartiet vil styrke demokratiet både lokalt og regionalt. For fylkene Oppland og Hedmark savner vi en mer markert innlandsstrategi. Nord-Norge får sitt. Kysten får sitt, men innlandet har lite konkret å hente, utover tynne beskrivelser av landbrukets betydning. Innlandet, med fylkene Hedmark og Oppland, er et stort geografisk område, 23 ganger større enn Vestfold, jevnstort med Finnmark og ti ganger større enn Akershus. Vi bor mer spredt i de to fylkene enn i noe annet, og færre bor i tettsteder enn i noe annet fylke i landet. Regjeringen har gjennom landbruks- og matminister Lars Sponheim lansert en egen innlandsstrategi, Innlandet 2010. Dette arbeidet er ledet av fylkesmann Sigbjørn Johnsen, med deltakelse fra de to fylkeskommunene og mange andre aktører fra privat og offentlig sektor. Innlandet 2010 tar tak i de utviklingstrekk som er beskrevet i de to fylkeskommunenes fylkesplaner, og strategiene er også sammenfallende med tiltak fra regionale utviklingsprogrammer i de to fylkene, i tillegg til flere enkeltprosjekter. I Innlandet 2010 er det trukket fram seks områder som skal vektlegges spesielt: Industri, bioteknologi, bioenergi, reiseliv, kultur- og opplevelsesnæringer og informasjonssikkerhet. Det som mangler, er konkret oppfølging fra Regjeringen med å bevilge friske penger i tillegg til det som allerede er finansiert fra lokale og regionale aktører. En svært viktig overordnet felles strategi for innlandet er å bidra til at høgskolene i innlandet kan kvalifisere seg til å bli et universitet. Vi savner stort en nasjonal strategi som støtter opp om dette felles løftet, mellom høgskolene, kommunesektoren og privat næringsliv. Kompetanse er viktig for framtidig arbeidsplassutvikling, og et universitet som bidrar med forskning på vitenskapelig nivå og undervisning på høyt nivå, er avgjørende for å sikre kompetansen i innlandet. Innlandet har gjennom avlsorganisasjoner og Høgskolen i Hedmark et av landets fremste fagmiljøer innenfor landbruksbasert bioteknologi. Gjennom lokale og regionale strategier satses det på en videreutvikling av denne kompetansen, hvor det gjennom partnerskap mellom næringsliv, organisasjoner, kommuner og fylkeskommuner og høgskolene skal utvikles framtidsrettede arbeidsplasser. Det er et mål å etablere et Center of Expertise innen bioteknologi i Hamar. Av helt konkrete prosjekter vil vi trekke fram arbeidet med å sikre en VM-runde i rally til innlandet i 2007. Arrangementet vil ha hovedbase i Hamar, men det vil være løyper i både Oppland og Hedmark. Regjeringen har sagt nei til å støtte arbeidet med søknaden økonomisk, men vi gir oss ikke. En VM-runde i rally har en enorm mediedekning. TV-sendingene distribueres til 195 land, noe som vil bidra til å markedsføre denne regionen og landet på en svært god måte. Næringshagesatsingen er meget viktig. Regionalmeldingen peker på at bedrifter i næringshagene har hatt økning i sysselsetting, og næringshagene har ført til økt lokalt engasjement for næringsutvikling i distriktene. Næringshagene har bidratt til å utvikle lokale næringsmiljøer som på sikt kan bidra til flere nyetableringer i distriktene. Jeg vil understreke at næringshagene har bidratt til å trygge etablerte bedrifter i områder med svakt næringsgrunnlag. Næringshagene har også bidratt til å etablere et attraktivt arbeidsmiljø for høyt utdannede kvinner i distriktene. Regjeringen følger opp i regionalmeldingen med nye næringshager. Det er jeg svært fornøyd med. Jeg vil imidlertid understreke at det er viktig at det følges opp med penger, slik at nye næringshager ikke går på bekostning av dem som allerede er i drift. Vi ser ut fra resultater i de første næringshagene at fem år har vært for kort tid til å være banebryter og bygger for prosjektet næringshager. Det har tatt tid å finne en form, men vi ser at resultatene kommer. Miljøene styrkes på sikt, og næringshagene er en suksess med et stort potensial for videre utvikling og vekst. Per år har hver næringshage mottatt utviklingsmidler for at daglig leder kan være en ressurs for næringsutvikling og nyskaping lokalt. Det betyr altså at hver daglig leder etter fem år må kompensere utviklingsandelen i annet inntektsgivende arbeid. Det er viktig at næringshagene har forutsigbarhet i økonomien. Helt til slutt vil jeg understreke hvor mye det betyr at vi har arbeidsplasser, velferd og attraktive lokalsamfunn som kan tilby en viss bredde og jobbmuligheter i hele landet.