Drøftingene om årets trygdeoppgjør mellom Regjeringen og organisasjonene ble gjennomført 22. og 23. mai i år. Organisasjonene fremmet et krav om oppregulering av grunnbeløpet med 2 418 kr fra 1. mai i år, slik at man fikk et grunnbeløp på 63 117 kr. Det innebar en lønnsvekst for pensjonistene på 3,75 pst. Staten tilbød en økning på 2 193 kr, til et grunnbeløp på 62 892 kr. Det var det partene ble enige om, som innebar en årslønnsvekst for pensjonistene på 3,5 pst. Komiteen med unntak av Fremskrittspartiet støtter Regjeringens framlegg til trygdeoppgjør for 2006. Ved en inkurie var tallene i vedtaksdelen under kap. 2652, post 70, når det gjaldt bevilget beløp, feil. Den 9. juni 2006 mottok komiteen brev fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet v/statsråden, hvor feilen ble rettet. Brevet følger vedlagt innstillingen. Intensjonen for folketrygden var i 1967 at full opptjening skulle gi 2/3 av inntekt. I dag får man litt over 50 pst., noe som dokumenterer et betydelig historisk etterslep. Stortingsflertallet med Arbeiderpartiet i spissen har etter Fremskrittspartiets skjønn sviktet pensjonistene totalt ved å underregulere pensjonene, slik som det har blitt gjort. Fremskrittspartiet mener at Stortinget er forpliktet til å følge opp de intensjonene som ble nedfelt i innstillingen ved behandlingen av folketrygden i 1966, og foreslår derfor i årets trygdeoppgjør en opptrappingsplan med 2,5 pst. pr. år i tillegg til den årlige utviklingen basert på lønnsutviklingen. I dag opplever også gifte og samboende pensjonister at de blir straffet ved at grunnbeløpet blir avkortet til 85 pst. av G. Altså med andre ord: Er man gift eller samboer, blir man straffet ved at man får redusert inntekten pr. person med ca. 9 400 kr. Det er etter vårt skjønn helt urimelig at gifte eller samboende skal bli straffet på en sånn måte. Fremskrittspartiet vil avskaffe denne urimeligheten, og fremmer derfor forslag om en opptrappingsplan, slik at gifte og samboende pensjonister blir likestilt med enslige. Ifølge Pensjonistforbundet var minstepensjonistenes inntekt før årets trygdeoppgjør 6 500 kr mindre enn fattigdomsgrensen. Legger man til Regjeringens forslag til trygdeoppgjør, vil en minstepensjonist fortsatt ha ca. 2 600 kr mindre enn hva som er omtalt som fattigdomsgrensen. Vi vet at mange minstepensjonister har en meget stram økonomisk hverdag og ikke har råd bl.a. til middag hver dag – det har vi sett medieoppslag om – og heller ikke har råd til å hente livsnødvendige medisiner. Ser man på statistikk fra 2003, viser det seg at 6 pst. av sosialhjelpsmottakerne er enslige minstepensjonister, altså aleneboende minstepensjonister. Vi vet også at ni av ti minstepensjonister er kvinner, og vi vet at de i årenes løp har tatt seg av hjemmet og barna mens fedrene var ute og jobbet og bygde opp landet etter krigen. Disse menneskene har altså på mange måter utført de oppgavene som dagens barnehager og SFO gjør. Fremskrittspartiet krever også en opptrappingsplan i forbindelse med statsbudsjettet for 2007, slik at minstepensjonistene sikres en lønnsutvikling på linje med lavtlønnsgrupper. Jeg synes det er uverdig at man i et av verdens rikeste land skal ha minstepensjonister som lever under det som politikerne selv omtaler som fattigdomsgrensen. Hadde Fremskrittspartiets forslag i forbindelse med årets trygdeoppgjør blitt vedtatt, ville en enslig minstepensjonist ha hatt 8 000 kr mer. Hadde man i tillegg vedtatt Fremskrittspartiets forslag under behandlingen av statsbudsjettet om å øke særtillegget med 5 000 kr, hadde en minstepensjonist fra 1. mai og et år framover villet ha om lag 13 000 kr mer i årsinntekt. Det tror jeg hadde vært nyttige og etterlengtede penger for mange minstepensjonister. Til slutt vil jeg herved ta opp forslagene nr. 1, 2, 3 og 4, fra Fremskrittspartiet. Forslagene står i innstillingen.