Bruk av datateknologi gjør samfunnet mer sårbart enn før. Den teknologiske utviklingen skjer meget hurtig, og mulighetene for misbruk er til stede. Datakriminalitet kan ramme vesentlige samfunnsinteresser. Derfor er det viktig at lovverket tilpasses de sikkerhetsutfordringer vi nå står overfor. Denne konvensjonen er allerede ratifisert av de fleste land i Europa samt USA, Canada og Japan. For å bekjempe slik grenseoverskridende kriminalitet som datakriminalitet ofte vil være, er det viktig at det norske regelverket er harmonisert med tilsvarende regelverk i andre land. Økokrim påpekte under departementets høringsrunde at de har registrert en økning i henvendelser som gjelder «tyveri» av informasjon ved hjelp av datamaskin. I mange av disse sakene har kravet om beskyttelsesbrudd som stilles i straffeloven § 145 annet ledd, ikke vært oppfylt, og den som uberettiget har videreforemidlet informasjon, har verken blitt straffeforfulgt eller dømt. Kristelig Folkeparti mener at når f.eks. en utro tjener i en bedrift uberettiget kopierer informasjon og videreformidler dette til en konkurrent, er handlingen straffverdig. I en tid hvor man tillegger IKT-tjenester stadig større verdi, bør det strafferettslige vernet om data tilsvare vernet man har for gjenstander. Derfor støtter vi forslaget fra saksordfører André Kvakkestad om å fjerne vilkåret om beskyttelsesbrudd, straffeloven § 145 annet ledd. Vi mener at beskyttelsesbrudd for framtiden ikke bør være et vilkår for straff, men en straffeskjerpende omstendighet. Regjeringen har foreslått å innføre en ny bestemmelse i straffeloven som vil ramme den som ulovlig sitter inne med eller sprer datavirus, hackerverktøy og andre innretninger som er særlig egnet til å utføre straffbare handlinger. Forbudet var ment å ramme også den som ulovlig sitter inne med eller sprer passord som tilhører andre. Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV ønsker imidlertid ikke å kriminalisere forberedelseshandlinger og vil at Norge skal reservere seg mot deler av Europarådets datakrimkonvensjon artikkel 6. Kristelig Folkeparti beklager dette. Kristelig Folkeparti er enig med flertallet i at det skal sterke grunner til for å kriminalisere forberedelseshandlinger. Vi mener imidlertid at det foreligger tungtveiende hensyn for her å forby forberedelse. Datavirus, hackerverktøy og andre innretninger som er særlig egnet for å utføre datakriminalitet, har for det første et begrenset lovlig bruksområde. For det andre kan slike ting brukes til å begå alvorlige straffbare handlinger som kan volde betydelig skade og kostnader for samfunnet. Hackerverktøy o.l. gjør det mulig å skaffe seg opplysninger av betydning for rikets sikkerhet og å krenke viktige private og samfunnsmessige interesser. Dersom Norge benytter reservasjonsretten, slik flertallet altså vil at vi skal gjøre, betyr dette f.eks. at man ikke vil kunne straffe en som gjør hackerverktøy tilgjengelig for andre på nettet. Når hackerverktøy gjøres tilgjengelig på Internett, kan man med stor grad av sannsynlighet si at det vil bli brukt til å begå ulike straffbare handlinger med lav oppdagelsesrisiko. Med bakgrunn i det jeg nå har sagt, mener Kristelig Folkeparti at det bør være straffbart å være i besittelse av passord og hackerverktøy, samt å gjøre slike innretninger tilgjengelige for andre. Selv om vi ikke får flertallets støtte til Regjeringens forslag til ny § 145 b i straffeloven, er innstillingen ellers enstemmig, og det er bra. Lovvernet mot datakriminalitet styrkes bl.a. gjennom nye regler om foreløpig sikring av elektronisk lagrede data og ved at politiet under ransaking av et datasystem skal kunne pålegge hver enkelt å gi de opplysninger som er nødvendige for å få tilgang til datasystemet.