Nordisk Råds Natur- og Miljøpris for 2006 gikk til professor og forfatter Bogi Hansen fra Færøyene for et langvarig og høyt respektert faglig arbeid innenfor klimaforskning. Han har bl.a. samlet data om endringer i havstrømmer som i dag er enestående for å forstå klimaendringenes innvirkning på sirkulasjonen i havet. Dette betyr bl.a. forskning omkring havstrømmene og risikoen for endringer i Golfstrømmen. Under forståelsen av at havstrømmene i de store havdypene er en meget viktig faktor for klimasystemet, er det oppsiktsvekkende og trolig skremmende at Bogi Hansen har avdekket at strømmen av dypt, kaldt vann fra de arktiske strøk og inn i Atlanteren og dermed inn i verdenshavene er redusert med ca. 20 pst. de siste 50 år. Dette er en utvikling som har akselerert de siste årene! Med dette som bakteppe er det derfor svært gledelig at det i det internasjonale polaråret, som starter på vårparten i 2007, skal satses 300 mill. kr på forskning over tre år, bl.a. for å se på koblingen av polhav og golfstrøm. Dette er et arbeid som både jeg og Nordisk Råd er sterkt opptatt av, og som vi har fokusering på. De aller fleste store miljøutfordringer kan bare løses i et tett samspill mellom nasjoner. Det unike nordiske samarbeidet er et meget viktig redskap i miljøarbeidet. Derfor er det meget viktig og gledelig at Nordisk Ministerråd gjennom miljøhandlingsprogrammet for 2005–2008 har satt sterkt søkelys på det å spre kunnskap om virkningene av klimaendringer på havmiljø, og på betydningen disse har for natur- og kulturmiljø i Norden. Miljø- og naturressursutvalget har tatt initiativ til at vi i samfunnsplanleggingen allerede nå må ta høyde for at klima i framtiden kan skape problemer for utbygging av veier, boligområder, havner osv. En slik sak har vi fremmet for sesjonen i København i neste uke. Nordisk Råd, Arktisk Råd og Barentsrådets sterke fokus på Arktis er meget viktig. Det har mange talere vært inne på i dag. Områdene i Arktis gjennomlever nå en av de aller mest omfattende klimaendringer på jorda. Dette har selvsagt i første omgang størst betydning for befolkning og natur rundt de arktiske områdene. Men ACIA-rapporten fra Arktisk råd dokumenterer på en omfattende måte hvordan et varmere klima i Arktis vil påvirke det globale klima, bl.a. gjennom høyere havnivå, endrede havstrømmer, som det er fare for, og frigjøring av drivhusgasser gjennom temperaturstigning i vann. Nordisk Råd engasjerer seg også sterkt i våre nærområder. Gjennom samarbeidsprogrammet med Nordvest-Russland, som også er omtalt i dag, og oppfølging av den nordlige dimensjon i EU har vi et rammeverk for politisk kontakt og samarbeid. Utvalget jeg leder i Nordisk Råd, miljø- og naturressursutvalget, har nylig vært på en omfattende reise i Nord-Russland. Da får en på en kraftfull måte oppleve hvor viktig det er med nordiske penger i sikringsarbeidet for å hindre forurensning fra f.eks. Kola atomkraftverk, som utgjør den største forurensningsfaren. Det gjelder også deltakelse i oppryddingen av ufattelige mengder og meget farlig atomavfall på Kola, meget nær de nordiske lands grenser. Nordiske penger brukes også på en rekke andre områder, og jeg viser til det replikkordskiftet som var for et øyeblikk siden. Nordisk Råds tette samarbeid med de baltiske land har hatt stor betydning for disse lands utvikling. Tett samarbeid om miljøet i Østersjøen de siste årene har også en viktig effekt for et havområde i krise, for det er faktisk Østersjøen. Jeg skal ikke gå mer inn på det nå. På samme måte har vi hatt et vedvarende og meget sterkt engasjement når det gjelder de meget uheldige forhold ved Sellafield-anlegget i Storbritannia. Vi har også tatt initiativ til en sterkere felles nordisk satsing på biodrivstoff i bilene for å redusere utslipp av skadelige klimagasser, men også for å sikre at vi kan krysse de nordiske lands grenser med våre biodrevne biler uten å risikere at det ikke finnes fyllestasjoner på andre siden av grensen. Og som et apropos til den norske kraftsituasjonen: Det foregår i Nordisk Råds og Nordisk Ministerråds regi et godt samarbeid for å utvikle det nordiske elmarkedet, for å få like konkurransevilkår, en høyere grad av forsyningssikkerhet, miljøvennlighet og god utveksling over landegrensene. Generelt og til slutt: Det er, slik mange har nevnt før i dag, i Nordisk Råd-arbeidet et sterkt behov for hele tiden å ha et klart blikk på hva som gir nytte og effekt for innbyggerne i Norden og i våre nærområder. Det er en påminning som vi alle trenger å ta innover oss i vårt arbeid i Nordisk Råd. Men resultatene fra Nordisk Råd-arbeidet er overveldende, uansett hvilken region i verden vi måtte sammenligne oss med.