I Dokument nr. 8:46 forelå det sju ulike forslag for å sikre personer med minoritetsbakgrunn mulighet til deltakelse i arbeidslivet. I innstillingen har Kristelig Folkeparti, som har forslagsstillerne, tatt opp igjen tre av forslagene. Disse forslagene får ikke tilslutning, men det er helt åpenbart at Kristelig Folkeparti reiser en svært relevant problemstilling. Det er et faktum at ledigheten blant innvandrere er langt høyere enn blant befolkningen for øvrig. For enkelte grupper kan ledigheten være tre ganger så stor. Det er også et faktum at arbeidsmarkedet i dag etterspør arbeidskraft, og mulighetene for jobb er til stede. Vi vet at mangelen på arbeidskraft vil øke i framtiden. Mulighetene vil derfor være til stede for å få seg jobb. For minoritetsgruppene er språk og utdanning helt vesentlig. Vi har på den ene siden den enkeltes kompetanse. På den andre siden har vi næringslivet og det offentlige, stat og kommune, som må etterspørre og være villige til å åpne dørene for dem med fremmed navn. Forslagstillerne peker på at dersom grupper i samfunnet opplever å bli stengt ute fra samfunnsdeltakelse, kan det bidra til bl.a. uro og konflikt. Ingen av partiene er uenig i det. Alle partiene understreker også at det viktigste virkemiddelet for å få til god integrering er språk, utdanning og arbeid. I forrige periode vedtok Stortinget en introduksjonsordning for nyankomne flyktninger. Rett og plikt til norskopplæring ble også vedtatt i forrige periode. Det er en enstemmig komite som nå i en merknad viser til den innførte introduksjonsordningen, og uttrykker at kommunene må få tid på seg til å få utprøvd denne og til å få etablert gode rutiner. Men på et gitt tidspunkt vil det være viktig med en bred evaluering. Dette signaliserer da også statsråden i sitt svarbrev til komiteen. På nok et punkt står komiteen samlet. Det er i synet på at dagens ordning for godkjenning av utenlandsk utdanning er lite samordnet og ikke fungerer godt nok. Dette gjelder både fagutdanning og akademisk utdanning, og er et område man bør forbedre. Som saksordfører vil jeg si at komiteen er enig om målsettingene, men ikke om virkemidlene. Fremskrittspartiet distanserer seg fra de øvrige partiene, og mener at flere av forslagene sannsynligvis vil føre til økt rasisme og segregering. Dette står utvilsomt i kontrast til komiteens øvrige partier, som alle mener at det er både rett og riktig med ulike virkemidler for å legge forholdene til rette for at minoritetsgruppene skal settes i stand til fullt ut å kunne delta i det norske samfunnet. Ikke alle av de nyankomne er i stand til det selv. Det er underlig at Fremskrittspartiet ikke forstår at mange av flyktningene og innvandrerne fra f.eks. Afrika eller de som kommer fra landsbygda i Pakistan, kommer fra en totalt annerledes kultur enn den vi kjenner. De kommer hit, til et helt annet samfunn enn det de kjenner. Noen er analfabeter, andre kan ha minimal skolebakgrunn. Det er i beste fall naivt å tro at disse ikke trenger hjelp fra storsamfunnet. God integrering krever at vi legger forholdene til rette slik at det blir mulig både å lære norsk, få seg arbeid og å kunne delta i det norske samfunnet. Dette har ingen ting med nye former for diskriminering å gjøre, slik Fremskrittspartiet hevder i sin merknad. Som tidligere nevnt får ikke Kristelig Folkeparti støtte for sine forslag. Det er ikke fordi regjeringspartiene og Høyre og Venstre er imot på alle punkter, men fordi statsråden i sitt brev til komiteen gir utførlige svar og viser til at det allerede er igangsatt eller snarlig vil bli gjennomført tiltak i tråd med det som blir foreslått. Flertallet i komiteen tar til etterretning at statsråden vil vurdere effekten av de frivillige tiltakene i arbeidslivet sammen med effekten av den nye diskrimineringsloven før han tar stilling til en eventuell aktivitetsplikt. Liknende kommentarer har statsråden på alle de områdene som er nevnt. Det retter flertallet seg etter. Helt til slutt, for her går klokken fort, vil jeg bare si at Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre fremmer et eget forslag i saken. Vi mener det er nødvendig å utvide voksenopplæringstiltakene som gir kompetanse, til personer med minoritetsbakgrunn uten formell kompetanse. Jeg tar herved opp det forslaget.