Regjeringa legger stor vekt på bekjempelsen av organisert kriminalitet – og jeg takker for et godt spørsmål. Kriminaliteten blir stadig mer grenseoverskridende og organisert, og er som oftest profittmotivert. De organiserte kriminelle miljøene har i den senere tid vist en økende hensynsløshet og råhet, og de kriminelle nettverkene er blitt mer mobile og spesialiserte. For å sette politiet bedre i stand til å møte de utfordringene som den organiserte kriminaliteten reiser, er det gjort flere strukturelle grep – initiert av den forrige regjering og med bred støtte i Stortinget – bl.a. gjennom politireformen og opprettelsen av Nye Kripos. Politiet og påtalemyndighetene har i de senere år i tillegg fått en rekke nye metoder for å bekjempe denne alvorlige kriminaliteten. Stortinget vedtok i vår den alminnelige delen til ny straffelov. Justisdepartementet vil i arbeidet med den spesielle delen til ny straffelov vurdere hvert enkelt straffebud. Det gir en mulighet til å videreutvikle de strafferettslige virkemidlene i kampen mot organisert kriminalitet. For at politiet skal kunne etterforske organisert kriminalitet mest mulig effektivt, må de ha tilgang til et vidt spekter av etterforskningsmetoder. Politiets kilder og vitner i rettssaker må gis tilstrekkelig vern. Jeg ønsker å bygge videre på de viktige lovendringene som har funnet sted på dette området de siste årene. Jeg vil legge særlig vekt på å legge til rette for at politiet tar i bruk de hjemlene de har fått. I tillegg bør vi vurdere om metodene har hatt den effekten som lovgiverne la til grunn da de ble vedtatt, og om rettssikkerheten og personvernhensyn er tilstrekkelig ivaretatt. Jeg ønsker derfor å oppnevne et lovutvalg for å etterkontrollere lovreglene om inngripende etterforskningsmetoder, anonym vitneførsel og begrensninger i adgangen til dokumentinnsyn og vitneførsel for å beskytte utsatte personer. Utvalget vil også få i oppgave å utforme forslag til lovregulering av etterforskningsmetoder som provokasjon og infiltrasjon. I dag reguleres slik metodebruk av retningslinjer fra Riksadvokaten og av rettspraksis, med andre ord er den ganske ulovfestet. Jeg vil også fremme forslag om å gjøre det mulig å bruke DNA-profiler i atskillig større grad enn i dag. Dette vil bl.a. kunne heve oppklaringsprosenten i vinningssaker og andre lovbrudd som ofte begås av organiserte kriminelle miljøer. Den overordnede målsettingen for det internasjonale samarbeidet er å forebygge og forfølge kriminalitet over landegrensene. Norge har gjennom konvensjoner og avtaler inngått forpliktende samarbeid med flere organisasjoner og land. Jeg vil videreføre dette samarbeidet innenfor de ulike fora, bl.a. samarbeidet mellom de nordiske landene, Østersjø-samarbeidet, Schengen-samarbeidet, OSSE, Europarådet og FN. Rammeverket er på plass, og jeg vil bygge videre på det arbeidet som er gjort og sørge for at det eksisterende regelverk fullt ut tas i bruk. Jeg vil dessuten løpende vurdere om det er ytterligere tiltak som kan og bør iverksettes i den viktige kampen mot organisert kriminalitet.