Mange politikere er opptatt av å argumentere for viktigheten av at arbeidstakerne skal stå lenger i arbeidslivet. De to foregående talere har også i så måte vært svært opptatt av at eldre arbeidstakere skal få lov til å stå lenger i arbeidslivet, men ikke denne arbeidstakergruppen. Dette er en veldig viktig sak for mange eldre arbeidstakere som i dag kjører både buss, taxi og annen form for persontransport, og som har fylt eller snart fyller 70 år. Komiteens flertall viser til at trafikkhensyn alltid må veie tungt. Selvfølgelig er alle enige om at dette er svært viktig, og at det bør tillegges svært stor vekt. Men vi mener allikevel at det er en stor brist i argumentasjonen fra flertallet i komiteen, for denne saken dreier seg ikke bare om hvorvidt personer over 70 år skal kunne drive med persontransport eller ikke, men det er et spørsmål om man skal kunne drive persontransport og ha lov til å ta seg betalt for det, eller ikke. Det er altså ikke et spørsmål om man skal kunne få lov til å drive persontransport med buss eller taxi etter at man har fylt 70 år, men det er et spørsmål om man skal få lov til å ta betalt eller ikke for denne tjenesten. Slik loven faktisk er i dag, er det slik at en person som har fylt 70 år, godt kan kjøre en trailer på 50 tonn eller til og med 56 tonn, og dette kan han i tillegg ta betalt for så lenge han har vært igjennom en legesjekk og oppfyller kravene for å beholde sitt førerkort i klasse 2. Det er kanskje slik at det også kan medføre en viss risiko å kjøre en trailer på 50 eller 56 tonn ved en eventuell ulykke hvor en trailer eller en lastebil er involvert. I tillegg til dette kan utenlandske sjåfører som har fylt 70 år, kjøre så mye de bare vil og hæler i Norge og ta seg betalt for det, uten at dette er i strid med loven. Dersom en norsk sjåfør velger å flytte f.eks. til Sverige og få seg et svensk førerkort, kan han komme tilbake til Norge og kjøre så mye han vil med det svenske førerkortet sitt. I tillegg er det slik at norske sjåfører som har fylt 70 år, kan kjøre så mye de vil og ta betalt for det så fort de passerer grensen på Svinesund eller en av de andre grenseovergangene i Norge, og da kjører de fullt lovlig. Dagens regelverk kommer i sterk kontrast til komiteens flertallsmerknad om trafikksikkerhetshensyn, når man kan kjøre så mye persontransport man bare vil, så lenge man ikke tar seg betalt for det. Spørsmålet blir derfor: Er det slik at en person som betaler for å bli transportert, er mer verdt enn den som ikke betaler for å bli transportert? Etter å ha blitt fortalt og vist hvordan loven faktisk virker, blir loven og hvordan den håndheves, noe spesiell. Statsråden sier også i sitt svarbrev til komiteen at spørsmålet om å åpne for å dispensere fra yrkestransportloven § 37 a skal vurderes videre i samarbeid med helsemyndighetene for å finne ut om det har vært en bedring i helsenivået blant de eldre, og om det da finnes grunnlag for en regelendring. Også sist gang denne saken var til behandling i Stortinget, måtte man vurdere dette nøye før man eventuelt ville gjøre endringer i loven. Så et betimelig spørsmål til slutt må da være: Hvor lang tid trenger man på å vurdere dette spørsmålet før man kan klare å fatte en endelig beslutning? Jeg vil få lov til å ta opp forslaget fra Høyre og Fremskrittspartiet.