Dagens debatt viser at opposisjonen, og særlig tidligere regjeringspartier, har et relativt stort behov for å angripe den nåværende regjerings politikk, og delvis også for å skjønnmale den forrige regjerings politikk. Det er jo for så vidt logisk. I dag fikk vi heldigvis en mer nyansert framstilling fra representanten Lars Sponheim, som i sitt innlegg presist og riktig påpekte den betydelige effekten situasjonen i utlandet har hatt for norsk økonomi og for norsk næringsliv de siste årene. Mange av de positive effektene vi har sett, har vært påvirket direkte av etterspørselsforhold og produksjonsforhold i utlandet. Den lave prisveksten, som har vært nyttig for vår egen konkurranseevne, har vært påvirket direkte av prisveksten utenlands, som også Sponheim riktig påpekte. Slik sett drar vi i en globalisert verden nytte av etterspørselsforhold utenlands. Jeg synes det er bra at det også kommer fram når en tar opp næringspolitikken og den økonomiske politikken til den nåværende regjering. Derimot synes jeg at representanten Ingebrigt Sørfonn framstiller Regjeringens satsing på forskning noe unyansert. Når han beskriver situasjonen, virker det som om den nåværende regjering har foretatt reelle kutt i forskningsinnsatsen. Det er jo ikke riktig. Den nåværende regjering har bl.a. økt Forskningsfondet med 14 milliarder kr. Det var også de tidligere regjeringspartiene enig i da man behandlet forskningsmeldingen. Nå skjedde det visse endringer i sluttfasen i budsjettprosessen som gjorde at man økte satsingen, men det var et etterslep som kom helt på slutten av den tidligere regjeringens arbeid. Et av de viktigste rammevilkårene for norsk næringsliv er satsingen på samferdsel, noe også LO og NHO stadig påpeker i sine innspill overfor de politiske partiene. Det at den nye regjeringen har økt satsingen på samferdsel relativt betydelig – i underkant av en halv milliard kroner – nevnes ikke, eller nevnes i en liten parentes, når man snakker om næringspolitikken. Jeg har lyst til å nevne et lite eksempel fra mitt eget hjemfylke, som er viktig i denne sammenhengen. Det ble satt av 40 mill. kr for å øke bæreevnen på Meråkerbanen, noe som har direkte positive konsekvenser for norsk treforedlingsindustri, altså Norske Skog og annen treforedlingsindustri i Trøndelag. Det blir direkte reduserte kostnader for det næringslivet på rundt 8 mill. kr i året – kanskje et lite tall, men viktig nok for de bedriftene. De tidligere regjeringspartiene gikk ut og lovet den samme satsingen, men da budsjettet ble lagt fram, var det ikke satt av penger i det hele tatt. Vi ser altså at det er elementer i den tidligere regjeringens politikk som må kunne ses nøyere på, og som ikke er i samsvar med det bildet som man i ettertid prøver å skape av den næringspolitikken som ble ført. For oss i Senterpartiet er satsingen på samferdsel særdeles viktig også framover. Vi håper at vi skal greie å øke den satsingen videre. Det vil være særdeles viktig for næringslivet, og det vil være viktig for utviklingen i distriktene.