Jeg skal ikke forlenge debatten så veldig mye, men jeg vil knytte noen kommentarer til Fremskrittspartiets forslag om å redusere helseforetakenes gjeld til staten med 1 milliard kr. Faktum er følgende: Stortinget har vedtatt at helseforetakene skal gå i balanse innen utgangen av 2006. Det har Stortinget vedtatt. Det eneste unntaket pr. dags dato er det regionale foretaket Helse Midt-Norge, som har fått en utsettelse på 350 mill. kr , slik at de kan gå 350 mill. kr i underskudd neste år. Andre helseforetak har fått krav på seg om å gå i økonomisk balanse. Tall som blir innrapportert, viser at helseforetakene i løpet av 2006 styrer mot et underskudd på mellom 1 milliard kr og 1,5 milliarder kr, dvs. at det er langt fram til balansepunktet når det gjelder de regionale helseforetakene. Dette er det også vist til i forbindelse med helse- og omsorgskomiteens behandling av statsbudsjettet. Helseforetakene har gått med underskudd i lengre tid. Dette er ikke noe som har oppstått nå, det har gått over år – ja, faktisk helt siden helsereformen ble innført. Dette har medført at det er samlet opp betydelig gjeld i de regionale helseforetakene, og man har tært på foretakenes likviditet. Dette gjør at det blir vanskelig for helseforetakene å møte utfordringene i årene framover med den gjeldsbelastningen de har – til staten – i tillegg til at de har måttet ta opp både kassakredittlån og andre lån for å betjene de daglige utgiftene. Dette er et problem og kommer til å bli et stort problem i framtiden. Kassakredittlån er som kjent kostbare lån også for helseforetakene. Fremskrittspartiet ønsker at helseforetakene skal komme seg på beina, for igjen å kunne bygge opp likviditeten for å møte framtiden også på investeringssiden. Det er behov for betydelige investeringer i helsesektoren. Så lenge man har tynt den likviditeten man har i helseforetakene, blir dette et problem – det har allerede blitt et problem. Fremskrittspartiet foreslår derfor å slette 1 milliard kr av den gjelden man har til staten. Man snakker ikke om det oppsamlede akkumulerte underskuddet som helseforetakene har hatt – det dekkes ikke gjennom låntaking fra staten, men vi snakker om de investeringslånene der helseforetakene er forpliktet til kun å låne penger av staten, som beløper seg til ca. 9 milliarder kr foreløpig. Så forslaget dreier seg rett og slett om å bedre situasjonen for foretakene for å kunne møte framtidige investeringer, fordi likviditetssituasjonen er ekstremt skjør hos de regionale helseforetakene.