Som komiteen viser til i innstillingen, går forslaget ut på å be Regjeringen utrede internasjonale skatter som alternative og supplerende inntektskilder til FN, og hvordan disse kan utformes i praksis. Skatt på ulike finansielle transaksjoner, internasjonale miljøavgifter, avgift på våpenhandel og skatt fra land som fungerer som skatteparadiser, bør vurderes spesielt. Forslaget går også på å be Regjeringen presentere forslag til hvordan og hvor slike internasjonale initiativ kan tas. Komiteens flertall går inn for å avvise forslaget, mens mindretallet, Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, fullt ut støtter forslagets intensjon om å styrke FN finansielt. Jeg regner med at flertallet kanskje vil redegjøre for sitt syn senere. Jeg skal derfor kort ta for meg mindretallets syn. Spørsmålet om global skattlegging var framme i forbindelse med behandlingen av utviklingsmeldingen, hvor et flertall, herunder medlemmene fra Høyre og Kristelig Folkeparti, mente at det var naturlig å søke etter nye finansieringskilder som bl.a. kan styrke FN og andre globale institusjoner finansielt. Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet gikk lenger enn flertallet og mente at man må søke etter nye finansieringskilder og mekanismer for omfordeling som er globale i sin natur, og viste til den internasjonale diskusjonen som pågår om Tobin-skatt, karbonskatt og skatt på våpenhandel. I den samme innstillingen foreslo derfor vi å be Regjeringen utrede alternative former for global beskatning til inntekt for FN-systemet, men det ble ikke flertall for dette. FN er særlig sentral i arbeidet med oppfølgingen av tusenårsmålene om å halvere verdens fattigdom innen 2015. I mars i år la FNs generalsekretær Kofi Annan fram sin rapport, In Larger Freedom, hvor det framkom at uten et gjennombrudd i 2005 kommer ikke det internasjonale samfunn til å nå tusenårsmålene. Som mindretallet viser til, pågår det også internasjonalt en diskusjon og et arbeid på dette området. Utenriksdepartementet viser i sitt brev til komiteen til debatten i EU om innføring av flybensinavgift til inntekt for utviklingsformål. Det vises også til at det er fornyet oppmerksomhet om såkalte innovative finansieringsmekanismer, inkludert internasjonale skatter, bl.a. ved et felles initiativ fra Frankrike, Brasil, Chile og Spania. Disse landene har utredet problemstillingene i en arbeidsgruppe som framla sin rapport i et møte i tilknytning til FNs generalforsamling i september 2004. Det er interessant å merke seg at Høyre og Kristelig Folkeparti i innstillingen trekker fram både GAVI og Global Fund. Det var som kjent Arbeiderpartiet som i sin tid tok initiativet til at Norge skulle støtte den globale alliansen for å sikre vaksiner til alle verdens barn, og vi har siden vært en pådriver for å øke bevilgningene. Senest i budsjettet for inneværende år foreslo Arbeiderpartiet og SV å øke bevilgningene til GAVI. Når det gjelder Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria, GFATM, har det vært en nedgang i Regjeringens bevilgning. Arbeiderpartiet og SV foreslo også å øke bevilgningen til det globale fondet på inneværende års budsjett, men dette fikk vi ikke støtte for. Det er gledelig dersom henvisningen til GAVI og Global Fund i innstillingen innebærer en økt satsing på disse institusjonene fra Høyres og Kristelig Folkepartis side i framtiden. Til slutt vil jeg si at det er litt merkelig at da Stortinget behandlet globaliseringsmeldingen i fjor, var Høyre og Kristelig Folkeparti faktisk åpne for å vurdere karbonskatt og andre internasjonale miljøavgifter. Men nå omtales slike forslag bare som «mindre realistiske prosjekter».