Flere tar nå steget og starter egen bedrift. Flere satser og lar ideene bli arbeidsplasser. Nyetableringer meldt til foretaksregisteret kom opp på et rekordnivå i fjor, og samtidig sank antallet konkurser betydelig. Norge har klatret til gründertoppen i Europa. Det er en positiv utvikling, som må forsterkes og opprettholdes. Da er en fortsatt reduksjon av skjemavelde og regelverksbelastning for næringslivet helt avgjørende. Det er disse små og mellomstore bedriftene som er ryggraden i vårt næringsliv og i vår verdiskaping. Kristelig Folkeparti mener det er positivt at Riksrevisjonens undersøkelse viser at den samlede skjemabelastning for næringslivet har gått ned med 2,9 pst. i perioden 1998 til og med første halvår 2004, en nedgang som tilsvarer 200 årsverk for næringslivet. Men det er svært viktig at forenklingsarbeidet ikke stopper opp, at det videreføres i et høyt tempo, i et nært samarbeid med næringslivet og under særlig hensyntagen til de små og mellomstore bedriftene. Handlingsplanen «Et enklere Norge», der målet er 25 pst. reduksjon i de administrative byrdene ved å etterleve regelverket innen utgangen av 2012, må følges opp. Jeg har lyst til å si at dette på mange måter er et sisyfosarbeid. Bak hver eneste offentlige ordning og bak hver eneste bestemmelse i det offentlige regelverket sitter det minst én samvittighetsfull saksbehandler som tenker: Hvordan kan vi gjøre denne jobben best mulig? I det ligger det en veldig dynamikk til å skape nye regler, nye ordninger og nye skjemaer. Jeg tror at Regjeringen i det videre arbeidet må vurdere om ikke terskelen for å produsere nye skjemaer og regler må bli enda høyere, at det rett og slett må bli vanskeligere å finne på nye ordninger og skjemaer som det er kjekt å ha, og hvor begrunnelsen isolert sett kan være veldig god, men der man ser at den samlede effekten blir ødeleggende for næringslivet. I så måte tror jeg at det absolutt er rom for forbedringer og en mer offensiv holdning på dette området. Jeg er helt enig i alt det representanten fra Fremskrittspartiet sa i sitt innlegg. Men det er et tankekors at et parti som ønsker mer rettighetsstyring i norsk offentlig sektor, og dermed uvegerlig mer regelstyring, ikke ser sammenhengen mellom dette og det at det nødvendigvis betyr en økt belastning på arbeidslivet generelt og næringslivet spesielt. La meg avslutningsvis understreke at jeg tror effekten av en felles elektronisk innrapporteringskanal til det offentlige for næringslivet, den såkalte Altinn-løsningen som Bondevik II-regjeringen lanserte, kommer til å bli viktig framover. En slik samordning er avgjørende for å redusere næringslivets byrder knyttet til innrapportering. Det er viktig at dette arbeidet føres videre med full styrke og fornyet kreativitet, for det skal noe til å slå kreativiteten til alle våre gode og samvittighetsfulle saksbehandlere.