Jeg har lyttet med interesse til dagens debatt, som mer enn om neste års budsjett har handlet om andre forhold. For det første: Hvordan skal vi møte den kritiske forsyningssituasjonen vi kan få i Midt-Norge. For det andre: Hvorfor får vi ikke utløst investeringer i vindkraft? På bakgrunn av den debatten som har gått på formiddagens møte, føler jeg at dette er et tema som også jeg vil ta fatt i i mitt innlegg, der jeg gjerne vil besvare en del av det som er tatt opp. Når det gjelder Midt-Norge, har jeg i et år arbeidet intenst med en krevende situasjon som skyldes en gledelig industriutvikling i Midt-Norge, kombinert med manglende investeringer i nett og produksjon. Dette er en utfordring å få på plass. La det være helt klart: Dette er ikke og har ikke vært noen enkel situasjon. Noen av debattantene har vært mest opptatt av en dato for en handlingsplan, som det for øvrig aldri har vært meningen skulle forelegges Stortinget. Det skulle være Regjeringens arbeidsdokument. Men hva har vi gjort i det året som har gått? For det første har vi foretatt en grundig kartlegging av situasjonen i Midt-Norge – hvor krevende den kan bli, gitt ulike nedbørsforhold og gitt de ulike år fram mot det tidspunkt da vi kan forvente å ha permanent produksjon på plass. Det er lagt til rette for investeringer i spenningsstøtte som skal gi økt overføringskapasitet. Forbindelsen mellom Norge og Sverige, Nea-Jerpstrømmen, skal stå ferdig i 2009. Statnett er godt i gang med den. Planlegging av overføringsforbindelsen mellom Sogn og Møre er godt i gang. Den vil ikke stå ferdig før tidligst 2011–2012, hvis den investeringen gjennomføres i tråd med det som Statnett legger opp til. Det er også kjent nå at Statnett vil gå til innkjøp av reservekraft. Utover det er det jobbet med flere gasskraftprosjekt. Skogn, som vi har hatt nær kontakt med over lang tid, Tjeldbergodden og Fræna. Det er lagt til rette for at vi skal prioritere arbeidet med energieffektivisering og satsing på fornybar energi i dette området. Vi har bedt NVE prioritere dette arbeidet i sin konsesjonsbehandling. NVE vil også i forbindelse med neste års budsjett øke saksbehandlingskapasiteten med ca. ti stillinger. Allerede vinteren 2008 må vi ha på plass tiltak som skal gi en sikker forsyning fram til nye overføringsforbindelser og ny produksjon er på plass. Når man i debatten i dag setter Statnetts investering i reservekraft opp mot satsing på vindkraft, må jeg si at det kan tyde på manglende innsikt i hva slags utfordringer man står overfor. Reservekraft må på plass neste høst. Stortinget har også gjennom behandlingen av St.meld. nr. 18 for 2003-2004 sluttet seg til at dette er et virkemiddel man kan ta i bruk. Det er grunn til å spørre: Når Statnett på faglig grunnlag mener at dette er nødvendig å gjøre, skulle statsråden da ha overprøvd en faglig vurdering fra Statnett på at dette er et nødvendig tiltak for å ha en sikker energiforsyning? Er det noen i Stortinget som har til hensikt å fremme et forslag om at dette ikke skal tas i bruk, slik man kan få inntrykk av i dagens debatt? Tvert imot, dette tiltaket er helt i tråd med flertallsmerknadene i den innstillingen som behandles i dag. I tillegg jobbes det med langsiktige tiltak, bl.a. knyttet til Skogn. Skogn har fått en forlenget konsesjon til å bygge gasskraftverk uten at det stilles nye krav til Industrikraft Midt-Norge, men Regjeringen har sagt at hvis Skogn blir realisert, vil vi bidra til CO2-håndtering på samme måte som vi gjør andre steder. Vi har også hatt et grundig arbeid opp mot Statoil og Shell for å se om det kunne være mulig å forsere prosjektet på Tjeldbergodden. Det har vist seg ikke å være enkelt. Vi har også fått skissert et prosjekt på Fræna med CO2-håndtering. Noen ord om vindkraft: NTE fattet i går en beslutning om å investere i overkant av 1 milliard kr i vindkraft. Noen har i dag framstilt det som om NTE har skrinlagt vindkraftplanene sine. Jeg tviler på at NTE investerer over 1 milliard kr hvis dette er et tapsprosjekt. Det er også sagt fra opposisjonen at man hadde et bedre opplegg, et ferdig opplegg med grønne sertifikat. I budsjettinnstillingen for 2000–2001 bad flertallet om en utredning. Det resulterte i at Regjeringen først og fremst sa at man skulle stå fast ved etablerte mål og strategier, og at det var uheldig å legge om det man gjorde gjennom Enova. Så la man fram St.meld. nr. 9 for 2002-2003, hvor man skisserte et opplegg. Ett år etterpå la man fram St.meld. nr. 47 for 2003-2004, og sendte så ut et utkast på høring i november 2004. Det viktigste gjenstod. Man hadde ikke gjennomført forhandlinger med Sverige om byrdefordeling. Det var det viktigste, og det var ikke gjort fra den forrige regjering, og det var der det strandet. Grønne sertifikat var ikke noe alternativ. Denne regjeringen har presentert et opplegg som er en historisk satsing på fornybar energi.