Saksordføreren gav uttrykk for at det var bred enighet på de fleste punkter i innstillingen. Det skulle kanskje betinge at man ikke behøvde å si så mye i tillegg. Jeg vil likevel fra Kristelig Folkepartis side tillate meg å komme med noen få bemerkninger. Skole-Norge er under endring, som kjent, og vi er bare i starten av innføringen av den nye skolereformen, Kunnskapsløftet. Reformen skal bli et virkelig løft for elever og lærere og for kunnskapsnivået i skolen. Vi skal få en enda bedre skole enn vi har hatt. Dette må vi stå sammen om å kjempe for å realisere. Riksrevisjonens forvaltningsrevisjon om opplæringen i grunnskolen må ses litt i lys av dette. Det er på et vis en undersøkelse av fortiden. Riksrevisjonen har bl.a. belyst i hvilken grad forutsetningene for et forsvarlig opplæringstilbud er til stede i skolen, og skoleeiernes og departementets kunnskaper i forhold til deres mulighet til å vurdere om skolene har et forsvarlig opplæringstilbud. Det er bekymringsfullt når undersøkelsene viser at opplæringstilbudet ved mange skoler ikke er tilfredsstillende, og at elever som har behov for ekstra hjelp, er spesielt risikoutsatt. Og det er også kritikkverdig at det kan synes som om verken departement eller kommuner har hatt gode nok rutiner og systemer til å ha gode nok kunnskaper om det opplæringstilbudet som gis. Samtidig er vel ikke dette noe nytt. Evalueringen av Reform 97 viste bl.a. at vi ikke hadde lyktes i å realisere idealet om en opplæring som er tilpasset hver enkelt elev. Det var store og systematiske forskjeller i læringsutbyttet, og en uforholdsmessig høy andel elever tilegnet seg for dårlig grunnleggende ferdigheter. Dette var en del av bakteppet for Kunnskapsløftet. Det er viktig nå at Kunnskapsløftet bidrar til å gjøre noe med de utfordringene en lenge har sett det er i skolen. Et av hovedformålene med reformen er å bidra til å sikre tilpasset opplæring for alle elever. Reformen møter derfor mange av de utfordringene som Riksrevisjonen tar opp, og som også tidligere talere har understreket. Kompetente og engasjerte lærere er avgjørende for elevenes faglige utvikling, og for at skolen skal være en god kunnskapsarena. Lærernes kunnskaper og ferdigheter er derfor også av avgjørende betydning for å gi elevene en tilpasset undervisning. Satsingen på kompetanseoppbygging for lærere som Bondevik II-regjeringen startet opp, vil gjøre lærerne bedre i stand til å gi elevene en faglig tilpasset opplæring med utgangspunkt i den enkelte elev. Kompetanseløftet som nå gjennomføres, er en investering i lærerne – og dermed i en bedre skole. En god skole er en kunnskapspreget skole, men samtidig en skole der alle elevene får mulighet til å utvikle sine evner og anlegg. Kunnskapsløftet har mål og visjoner for framtidens skole som – om en lykkes – vil bedre de forhold Riksrevisjonen tar opp. Nå er det viktig at reformen blir gjennomført og får virke noen år. Det vil imidlertid kunne være behov for grundige undersøkelser om grunnskoleopplæringen når reformen har virket noe over tid, som også tidligere talere har pekt på.