Først vil jeg benytte anledninga til å takke komiteen for et godt og konstruktivt samarbeid. Det har vært veldig intensivt, men det har kommet gode bidrag fra alle partier i komiteen. Og det er – som en liten bemerkning – interessant å se at om ikke annet har Regjeringa med det budsjettforslaget den har lagt fram, greid å samle opposisjonspartiene ganske godt. Det er i gode økonomiske tider vi kan og skal investere for framtida. Norge har nå historisk gode tider og fantastiske muligheter til å se lenger enn ett år fram. Derfor la vi i Høyres alternative budsjett opp til en stor og veldig offensiv satsing på kunnskap og forskning. Vi foreslo å styrke dette budsjettområdet med 1,1 milliard kr i forhold til Regjeringas budsjettforslag. Høyre er ikke alene om å stusse over Regjeringas budsjettprofil denne høsten. Fra Universitets- og høgskolerådet, Forskerforbundet, Norges forskningsråd, Abelia, Norsk Studentunion, Studentenes Landsforbund, Akademikerne, Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon, NAVO, NITO, Norsk Industri, NHO, Tekna, Unio, YS, Universitetet i Oslo, Universitetet for miljø- og biovitenskap, Universitetet i Bergen, NTNU, Universitetet i Tromsø og Universitetet i Stavanger mottok komiteen 15. oktober et brev med sterk kritikk av forskningsprofilen i Regjeringas budsjettforslag. Det er et samlet høyere utdannings- og forskningsmiljø som snakker, men deres røst gjorde seg dessverre ikke spesielt bemerket hos Regjeringa. Det er mulig at regjeringspartiene mener at hele bredden av organisasjoner og institusjoner i utdannings- og forskningsmiljøene tar feil. Men da er regjeringspartiene i så fall de eneste som mener det. For alle som har fulgt regjeringspartiene – Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet – gjennom fire år i opposisjon, gjennom valgkamp og regjeringsforhandlinger, gjennom Soria Moria-erklæringa og retorikken etterpå, er det bare én ting å si: Regjeringa har solgt et produkt den ikke leverer. Regjeringa har solgt en Audi, men leverer en Lada. Høyres alternative budsjettforslag er bredt og variert. Vi foreslo å rette opp Regjeringas store kutt på 275 mill. kr til universiteter og høyskoler. Det er et lite rakrygget kutt, nettopp fordi Regjeringa ikke sjøl ønsker å ta belastninga med å synliggjøre hvor pengene skal tas fra. Man sier bare til universiteter og høyskoler at man forventer akkurat samme aktivitet i 2007, men for 275 mill. kr mindre. Realiteten er mindre forskningsaktivitet, dårligere studie- og undervisningskvalitet og et stort motivasjonstap for en sektor som har vært og er midt i en stor omstilling i forbindelse med Kvalitetsreformen. Høyre foreslo å bevilge penger til 350 nye stipendiatstillinger, i tråd med opptrappingsplanen fra forskningsmeldingen. 250 av disse skulle gå til universiteter og høyskoler og 100 til frie prosjekter gjennom Forskningsrådet. Regjeringa skriver i budsjettproposisjonen at det er et stort behov for å utdanne nye forskere i Norge. Likevel trekker Regjeringa den høyst oppsiktsvekkende konklusjonen at opptrappingsplanen skal brytes, og at det ikke skal bevilges penger til en eneste ny stipendiat i 2007. Det er uklokt, og det er et direkte brudd med en tverrpolitisk vedtatt opptrappingsplan. For at Norge skal nå de vedtatte målene om at 3 pst. av BNP skal gå til forskning innen 2010, er det nytteløst å bruke forskning og høyere utdanning som salderingspost år etter år. Et vedtak som dette krever betydelig, vedvarende og forutsigbar offentlig innsats. Det er svært lite troverdig at statsråd Djupedal beklager seg over at næringslivet forsker for lite, samtidig som det offentliges andel av forskningsbevilgningene går ned, og Regjeringa uten forvarsel og utredning kutter 150 mill. kr i SkatteFUNN-ordningen – en ubyråkratisk, suksessrik ordning, som nettopp bidrar til at næringslivet forsker mer. I Høyres alternative budsjett la vi også inn 25 milliarder kr ekstra til Forskningsfondet utover Regjeringas forslag. Det ville sikret 1,1 milliarder kr mer i avkastning i 2008 – penger som ville vært øremerket forskningsformål. Det betyr at fondskapitalen ville vært på 85 milliarder kr med Høyres forslag. Det er svært viktig at det satses på oppbyggingen av fondskapitalen for å sikre forskningen den langsiktigheten og forutsibarheten den trenger. Forskningen forbereder samfunnet på å håndtere nye utfordringer, og det er nye utfordringer vi ikke kjenner i dag. Høyre foreslår dessuten å bevilge 180 mill. kr til anskaffelse av vitenskapelig utstyr for å styrke de tematiske satsingene og teknologiplattformene. For Høyre er det viktig å se sammenhengen i utdanningssystemet. Hva vi gjør for de minste barna, har betydning for frafallet i videregående skole og for hva slags forskere vi får. Høyre prioriterer derfor i sitt alternative budsjett å styrke grunnopplæringa. Den forrige regjeringas store reform, Kunnskapsløftet, gjennomføres denne høsten. Den skal gi alle elever mer og bedre læring. I tillegg til gjennomføringen foreslår Høyre å bevilge penger til en ekstra uketime i matematikk på barnetrinnet. Da Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre var i regjeringsposisjon fra 2001 til 2005, ble barnetrinnet utvidet med 12 uketimer, etter stillstand på 1990-tallet. Vi har også foreslått bevilgninger til prøveprosjektet hjem-skole-samarbeid og til bedre rådgivningstjeneste. Vi har foreslått å halvere arbeidsgiveravgiften for nye lærlinger fra 2007, og ikke minst har vi satt av penger til leksehjelp og til et prosjekt med frivillige sommerskoler, etter modell av det vellykkede prosjektet i Oslo denne sommeren. Høyre foreslår også å legge inn penger til å gjenopprette kapitaltilskuddet til friskolene. Etter vår mening skal friskolene være et alternativ for alle, uansett foreldrenes økonomiske stilling. Uten forutsigbare rammevilkår risikerer flere friskoler å måtte stenge. Det eneste alternativet til den offentlige skolen blir da rene private skoler, der foreldrene må betale alle driftsutgiftene. Prestene i Den norske kirke gjør en veldig viktig jobb. For å sikre at prostereformen gjennomføres på en god måte, er det viktig å sikre penger til flere prester. Høyre foreslår derfor å bevilge 15 mill. kr til flere prestestillinger, hvorav to skal øremerkes studentpreststillinger. Norge skal være et kunnskapssamfunn som satser på skole, utdanning og forskning. I de gode tidene vi har nå, har vi en reell sjanse til å sette avtrykk etter oss og berede grunnen for kommende generasjoner. Det er i disse tider fullstendig ubegripelig at Regjeringa, med statsråd Djupedal i spissen, finner det fornuftig å ta et hvileskjær i forsknings- og utdanningspolitikken. Et hvileskjær er som regel et varsel om svakere rundetider og om at løperen har disponert kreftene feil. Aldri før har vel skøyteløpere tatt hvileskjær i første runde. Når Regjeringa også får servert en fiks ferdig forskerskole på Simula, som i første omgang trenger politisk aksept og i neste omgang 30 mill. kr, takker Regjeringa nei. Forstå det den som kan! Utenfor Regjeringas innerste sirkler er det knapt mulig å oppdrive noen som ikke mener at forslaget til forskningsbudsjett for 2007 er begredelig lesning. Den ene kronikken og artikkelen etter den andre, forfattet av noen av nestorene innenfor høyere utdanning og forskning, bekrefter dette. At en regjering i de gode tidene vi har nå, foretar dramatiske kutt til kunnskap og forskning, er et klart signal om manglende vilje til å prioritere framtida. Når statsråd Djupedal i tillegg mener at disse kuttene er uttrykk for en offensiv politikk og store ambisjoner, må det være lov å spørre om statsråden overhodet har fått med seg hva et samlet Kunnskaps- og Forsknings-Norge har prøvd å fortelle. Kolbjørn Hagen, som er avtroppende leder i Forskerforbundet, sa under budsjettframleggelsen at det var en svart dag for norsk forskning. Bondevik II-regjeringa la i budsjettforslaget for 2006 fram en opptrappingsplan for den offentlige forskningsinnsatsen fram til 2010. Det er en plan SV sjøl ønsket. Men i SVs og Regjeringas eget budsjettforslag for 2007 er ikke opptrappingsplanen fulgt opp, og den er ikke omtalt videre. Derfor ber Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre Regjeringa om å legge fram en slik plan. Det er ubegripelig for alle som er opptatt av forskning og høyere utdanning, at Regjeringa som et av sine første politiske grep frasa seg muligheten til å videreføre den økningen på 39 milliarder kr som lå i Forskningsfondet. Det eneste statsråden kan skryte av, er egentlig at han ikke inviterte til omkamp med en enstemmig innstilling fra Stortinget. Statsråd Djupedal og hans kollegaer mener fortsatt at den foreslåtte økningen i Forskningsfondet var en snubletråd. Det er mildt sagt en spesiell påstand som bare bekrefter poenget. Denne Regjeringa snublet i for høye forskningsbevilgninger, fordi den hadde planer om å bruke pengene på noe annet. I en tid hvor vi burde ha gitt gass og satset, kommer Regjeringa til å måtte reparere sin egen skade først. Politikk er prioritering. Statsråd Øystein Djupedal sa til Aftenposten 22. september i fjor at det vi vil få til, får vi til. Statsministeren sa under budsjettframleggelsen at budsjettet er uttrykk for en reell politisk prioritering. Da kan jeg ikke forstå annet enn at dette dårlige budsjettet for forskning og høyere utdanning er uttrykk for Regjeringas vilje og evne. Det er symptomatisk at jo flere ord Regjeringa bruker, jo mindre penger bevilger den. Der Regjeringa foretar de store kuttene på de store oppgavene, ønsker Høyre å bruke de store pengene på de store oppgavene.