Høstens statsbudsjett er historisk, og det har to årsaker. Aldri før har så mye SV-politikk blitt gjennomført, og aldri før har det vært så mye bra næringspolitikk på noe statsbudsjett. Jeg er godt fornøyd med budsjettet, og da tenker jeg særlig på Regjeringas milliardsatsing på tog, på barnehagebygging, på endringene i bilavgiftene i en mer miljøvennlig retning, på forsknings- og innovasjonssatsinga, på utvikling av renseteknologi på Mongstad, på skogsatsinga, på kulturløftet og på gratis læremidler, for å nevne noe. Og så kan også Fremskrittspartiet spisse ørene: Vi har en innsats på vei som er formidabel, det er 15 år siden sist vi har brukt så mye på vei. Jeg er stolt over det vi har oppnådd. Dette er politikk som viser at regjeringspartiene på område etter område klarer å finne konkrete og framtidsrettede løsninger som kombinerer god næringspolitikk med hensynet til miljø og rettferdighet. Næringspolitikk spenner over et vidt felt. Det gjør området både interessant, viktig og utfordrende. Næringspolitikken brer seg langt utover rammeområdene 9, 10 og 11, som næringskomiteen har et særskilt ansvar for. Men jeg velger altså å løfte fram noen enkeltheter. I statsbudsjettet for 2007 opprettes det et nytt marint verdiskapingsprogram for fiskeriene, med en ramme på 75 mill. kr. Tilbudet av fersk fisk, merking og sporing, logistikk, teknologi og kompetanse er viktige satsingsområder for dette verdiskapingsprogrammet. Og ikke minst, programmet understøtter prosesser som gjør at aktørene gjennom hele verdikjeden vil tjene på utstrakt samarbeid og samhandling. I budsjettet for 2007 skal innsatsen mot miljøkriminalitet i form av det såkalte UUU-fisket styrkes. Det forsvinner nemlig verdier tilsvarende et NOKAS-ran i uka, og Regjeringa har prioritert arbeidet med å få styrket kontroll med de store ressursene som vi skal leve av i framtida. Til næringsrettet forskning over Nærings- og handelsdepartementets budsjett kommer det i overkant av 1,76 milliarder kr. Det tilsvarer en økning på om lag 10 pst. Virkemiddelapparatet videreføres på det samme høye nivået som i 2006. Dyrevernalliansen tilgodeses med 100 000 kr. Det er dessverre ikke alle som er like opptatt av at dyrs velferd skal prioriteres. Desto mer gledelig er det da for oss å kunne si at disse pengene er på plass igjen. Jeg er veldig tilfreds med at Regjeringa følger opp Soria Moria-erklæringa med en satsing på skogbruk og bioenergi. Skognæringa har en samlet produksjonsverdi på omtrent 40 milliarder kr årlig. Rundt 30 000 mennesker er sysselsatt i skogbruket og skogindustrien. Som SV-er er det gledelig at utnyttinga av denne fornybare ressursen gir en så betydelig verdiskaping i store deler av landet. Med riktig forvaltning vil skogen skape miljøvennlige arbeidsplasser også langt inn i framtida. Landbruksministeren har sagt: Nå er det tid for skog. Det er jeg veldig enig i. Jeg tar antakeligvis ikke mye feil om jeg sier at det kan sikkert både næringsministeren og fiskeriministeren skrive under på. Satsingen på skogbruk og bioenergi øker. Tiltak for nyskaping og foredling av treprodukter videreføres, og det samme gjør bioenergiprogrammet. Og ikke minst, skattefordelen ved bruk av skogfond økes også fra 60 til 85 pst. Landbruket leverer fellesgoder: trygg mat, levende bygder og åpne, velstelte kulturlandskap. Landbruket har sin selvstendige berettigelse, og bonden og skogbrukeren tar et betydelig samfunnsansvar i en stedbunden næring. Bonden kan ikke ta med seg kua og flagge ut hvis han ikke er enig i innretninga av skattepolitikken. Utover matproduksjon og et stadig større spekter av blomstrende tilleggsnæringer utgjør landbruksbefolkninga ryggraden i store og små bygder utover hele landet. Landbrukets innsats er en grunnleggende forutsetning for å lykkes med f.eks. den store reiselivssatsinga som alle partiene er så opptatt av. For å være helt tydelig: SV vil arbeide utrettelig for å beholde et aktivt og variert landbruk i hele landet. Jeg er også glad for beskjeden om at Regjeringa jobber aktivt med å planlegge hvordan målet om 15 pst. økologisk produksjon og forbruk innen 2015 skal nås. Det er også viktig SV-politikk. Så vil jeg benytte anledninga til å rette oppmerksomheten mot et av komiteens områder som dreier seg om folks trygghet for hjem og helse, nemlig rasfare og raspolitikken. Vi vet at klimaendringer fører til varmere og våtere vær, som igjen fører til økt fare for ras. Vi vet at mange allerede bor i rasutsatte områder. Norges vassdrags- og energidirektorat, Norges Geotekniske Institutt og Norges geologiske undersøkelse har samarbeidet i et prosjekt, hvor de påviser over 300 områder i landet vårt med stor fare for leirskred. Både eldre og nyere historie viser alvoret i denne situasjonen. Vi har erfart at ras noen ganger får tragiske utfall. Derfor er en god raspolitikk viktig. Og derfor er behovet for en samlet innsats i raspolitikken bokstavelig talt livsnødvendig. Vi må derfor jobbe for å samle innsatsen som nå skjer, i flere departementer for å få en god raspolitikk.