Differensiert arbeidsgiveravgift er det beste og mest treffsikre regionalpolitiske virkemiddelet vi har for å opprettholde bosetting og sysselsetting i distriktene. Så det var med tungt hjerte vi var nødt til å legge det bort for to og et halvt år siden. Under Samarbeidsregjeringen arbeidet vi aktivt for å prøve å påvirke EU til å endre regelverket. Alle muligheter ble benyttet: skriftlige innspill til kommisjonen og muntlig i møter både på politisk og administrativt nivå. Den forrige og den nåværende regjering har hatt som målsetting å få aksept for et regelverk som må gi grunnlag for en ordning med regionalt differensiert arbeidsgiveravgift som kan omfatte Nord-Norge, deler av Nord-Trøndelag og deler av Sør-Norge. Ordningen må ta mest mulig utgangspunkt i det som er situasjonen i Norge, og som på en best mulig måte sikrer distriktspolitikken framover. Norge fikk under regjeringen Bondevik II i stor grad gjennomslag for vår argumentasjon i EU-kommisjonen. Det er gledelig at EU nå har endret sitt distriktsrettede virkemiddelregelverk slik at det er mulig å gjeninnføre ordningen. Denne regjeringen har gjort en god jobb for å få gjennomslag for Norges interesser. Det er ingen grunn til å sette spørsmålstegn ved Regjeringens innsats i sitt arbeid overfor ESA for at regelverket skal tolkes så lempelig som mulig med hensyn til geografisk virkeområde, næringsunntak, satsstruktur osv. Regjeringen har oppnådd mye, selv om vi hadde håpet at det skulle blitt enda bedre. Og kanskje er det slik at de nåværende statsråder antakelig har erfart at det ikke bare er å knipse med fingrene, og så gjør EU og ESA som vi vil. Det hørtes litt mer lettvint ut den gang de var i opposisjon. Differensiert arbeidsgiveravgift er et viktig distriktspolitisk virkemiddel. Saken er derfor av helt avgjørende betydning for våre muligheter til å legge til rette for verdiskaping i hele landet. Verdiskaping er en forutsetning for bosetting, lokalsamfunn med optimisme og positiv utvikling. Det er ingen tvil om at det er det beste virkemiddelet for de kommunene som nå får ordningen tilbake. Men vi vet også at en rekke kommuner kommer til å stå utenfor ordningen. For disse kommunene er det viktig at kompensasjonsordningen fortsetter og letter problemene. Regjeringen varsler at gjeninnføringen av differensiert arbeidsgiveravgift skal være provenynøytral, at alle områder som ikke får gjeninnført ordningen som gjaldt ut 2003, vil bli kompensert, og videre at hoveddelen av de ordningene som gjelder i dag som alternativ til differensiert arbeidsgiveravgift, vil bli videreført. Videre har Regjeringen varslet at dette blir nærmere omtalt i den kommende stortingsmeldingen om distrikts- og regionalpolitikken og i statsbudsjettet. Kristelig Folkeparti mener at Regjeringen må være enda mer konkret. Alle de kommuner som eventuelt ikke får gjeninnført differensiert arbeidsgiveravgift, må kompenseres fullt ut. Statsråd Haga sa: de kommunene som Regjeringen mener burde ha fått gjeninnført. Jeg håper at det er å forstå slik at det er alle de som hadde det før. Det nikker statsråden til, og det er bra. Vi må unngå at kommuner kommer dårligere ut i forhold til kompensasjonsordningene. Regjeringen varsler at hoveddelen av ordningene som gjelder i dag som et alternativ til differensiert arbeidsgiveravgift, vil bli videreført. Statsrådene Halvorsen og Haga har redegjort for ordningene i dag, og det er bra at fribeløpsordningen eller bagatellmessig støtte videreføres i de kommunene som faller utenfor en ny ordning. Videre er det veldig bra at den særskilte ordningen for landbruks-, skogs- og fiskerisektorene videreføres i disse kommunene, og det er bra at de offentlige arbeidsplassene kompenseres. Vi vil også peke på at det er like viktig at en fortsetter med de næringslivsstyrte utviklingsmidlene i de kommunene som nå faller utenfor. Det har vist seg å være et vellykket alternativ til differensiert arbeidsgiveravgift i kommuner som f.eks. Sauda.