Gjennom to resolusjoner i Europarådet har Norge vært med på å framheve viktigheten av at elevene lærer to fremmedspråk. Senest i 2001 ble medlemslandene oppfordret til å la elevene ha ferdigheter i to verdensspråk når de går ut av grunnskolen. Dette samsvarer også med EUs handlingsplan for språkopplæringen. Statsråd Djupedal uttalte til Aftenposten 27. oktober i fjor at «de to resolusjonene i Europarådet og handlingsplanen i EU ikke forplikter Norge til noe som helst», og at de som hevder at Norge bryter med inngåtte avtaler, trekker det hele for langt. «Dette dreier seg om anbefalinger», hevder statsråd Djupedal. Det er mulig at statsråden formelt har rett i at dette ikke forplikter Norge, men anbefalingene er allikevel klare og entydige, og de har sin bakgrunn i at det er å anbefale at elevene er best mulig rustet til å møte framtiden i en stadig mer globalisert verden, for alt tyder på at kunnskap blir en viktig nøkkel for å kunne lykkes, og språk vil bli en døråpner. Bak Stortingets vedtak om reformen Kunnskapsløftet ligger det en bred politisk enighet om at skolen bør skjerpe fokuseringen på elevenes læringsutbytte, og det er bred enighet om at målet er å heve nivået i høyere utdanning. Det er derfor oppsiktsvekkende at de første signalene fra den nye regjeringen går på å innføre generell studiekompetanse, redusere tilbudet ved å hindre etablering av friskoler og ikke innføre obligatorisk 2. fremmedspråk i grunnskolen. Dette er skritt i gal retning i forhold til det målet vi har satt oss. Ifølge Utdanningsdirektoratet har til sammen 20 land i Europa to obligatoriske fremmedspråk i grunnskolen. Norge, som har som uttalt mål at vi i framtiden skal kunne leve av kunnskap, vil altså ikke følge opp dette. Sosialistene ser bort fra viktigheten av kommunikasjon og kulturforståelse og at kunnskap i flere språk er en nødvendighet. Innføringen av den sosialistiske enhetsskolen har ført til at norske elever har elendige resultater i internasjonale undersøkelser. Både på 4., 8. og 10. klassetrinn har elevers grunnleggende kunnskaper og ferdigheter i realfag blitt svekket ifølge PISA- og TIMS-studiene. Særlig påfallende er det at norske 4.-klassinger ligger langt etter det nivået 3.-klassingene hadde i 1995. SSB mener at nivået i 8. klasse blant de beste østasiatiske landene svarer til over tre års forsprang på norske elever i matematikk og bortimot to år i naturfag. I Nederland ligger 8.-klassingene omtrent to år foran norske elever i matematikk og ett år foran i naturfag. 2. fremmedspråk har vært valgfag siden 1974. Enhetsskolen har ført til at svake elever har blitt veiledet bort fra å ta dette. De som slipper 2. fremmedspråk, blir taperne. Faget blir faktisk ikke tatt alvorlig før det gjøres obligatorisk. Det finnes ikke én eneste faglig begrunnelse for ikke å gjøre 2. fremmedspråk obligatorisk. Debatten rundt denne problematikken har i stor grad dreid seg om synsing og politiske markeringer og har i liten grad basert seg på forskningsresultater. Det er misforstått snillisme å tro at en kan la svake elever slippe språk, for på den måten å gjøre livet deres lettere. Forskningen viser tvert imot at det er fordeler ved å lære språk. Elevenes analytiske evner utvikles, og dette kommer til nytte i andre fag. Alder er heller ingen hindring i forhold til læreevnen. Motivasjonen kommer gjennom læring. Dessverre er det slik at et 2. fremmedspråk er blitt gjort til syndebukk for at noe er galt i norsk skole. Etter min og Fremskrittspartiets oppfatning er det viktigere å fokusere på lærernes mangelfulle kunnskaper. Lærere i dag har ett år med fremmedspråk i lærerutdanningen sin. Er dette nok til å kunne undervise og ta språket i bruk gjennom praktisk tilnærming? Jeg mener det ikke er det. Norske lærere har behov for en systematisk kompetanseheving. I Finland, der elevene topper europeisk skolestatistikk, har lærerne lang universitetsutdanning. Kravene for å komme inn på lærerutdanningen er meget strenge, og under 15 pst. av dem som søker, kommer inn. Enhetsskolen har ført til at norske elever sakker akterut i forhold til resten av verden. Likhetstanken har skapt ulikheter og tapere. Universitetslektor Rita Gjørven ved Institutt for lærerutdanning og skoleutvikling karakteriserer i Aftenposten den 27. oktober i fjor Regjeringens forslag som «bakstreversk», og sier det vil «sementere ulikhetene» mellom dem som har og dem som ikke har et ekstra fremmedspråk. For elevenes skyld håper jeg at mindretallets forslag bli vedtatt her i dag.