Vi behandler i dag lov om endringer i regelverket for ytelser ved svangerskap, fødsel og adopsjon. Jeg er som saksordfører glad for at enigheten er så stor i komiteen. Endringene vil gi lovverket en forenkling, og det vil gi foreldrene større fleksibilitet. Jeg vil også takke komiteen for godt arbeid. Komiteen understreker i merknadene viktigheten av forenklingen i regelverket for ytelser ved svangerskap, fødsel og adopsjon. Endringene vil gi foreldrene utvidete, mer fleksible og tilrettelagte ytelser, og det vil bli et forenklet regelverk, som er lettere tilgjengelig for foreldrene samtidig som det blir enklere å praktisere for trygdeetaten. I tillegg vil det som sagt øke familiens valgfrihet. Komiteen mener også at det er et godt forslag å innføre begrepet foreldrepenger til erstatning for begrepene fødselspenger og adopsjonspenger, da det er den samme ytelsen det handler om. Jeg vil som saksordfører og som jordmor understreke viktigheten av at vi endrer loven slik at svangerskapspenger nå skal gi rett til feriepenger. Ingvild Vaggen Malvik og undertegnede foreslo dette i forrige stortingsperiode. Dagens regler gjør at kvinnen kommer dårligere ut økonomisk hvis hun tar ut svangerskapspenger enn hvis hun er sykmeldt i svangerskapet. Så lenge svangerskapspenger ikke har gitt opptjening til ferie, har mange kvinner ønsket seg sykmelding. Dette er uheldig, da kvinnen ikke er syk. Dette slår også uheldig ut på sykepengestatistikken for kvinner. Grunnen til at kvinnen ikke kan jobbe i svangerskapet, er at barnet kan ta skade av at hun er i arbeid. Det er også viktig at det stimuleres til økt bruk av svangerskapspenger, slik at fosteret ikke utsettes for skadelig påvirkning i svangerskapet. Ordningen gjelder for kvinner som arbeider i et miljø som er en risiko for fosterets utvikling, og hvor det ikke er mulig å omplassere kvinnen. Dette vil også øke presset på arbeidsgivere for å prøve å omplassere kvinner i svangerskapet. Regjeringspartiene går imot forslaget om å gi rett til uttak av fedrekvote i de første seks ukene etter fødselen. Vi foreslår at dagens praksis opprettholdes. Her er det uenighet i komiteen. Når man åpner for samtidig uttak for mor og far, vil den samlede stønadsperioden bli forkortet. Dette er ikke ønskelig når en ser på barnets behov. Det er viktig i et familie- og likestillingsperspektiv å gi begge foreldrene rett og mulighet til å være hjemme og yte omsorg for sine barn det første leveåret. Hvis mor trenger hjelp på grunn av sykdom etter fødselen, kan hun sykmeldes, og far kan ta ut permisjon. Dette er ivaretatt i eksisterende lovverk og i forslag til nytt lovverk. Jeg vil understreke at fedrekvoten ble innført for at fedre skulle ta mer aktivt del i omsorgen i barnets første leveår. Det er viktig at far stimuleres til å være hjemme med barnet alene og ta hovedomsorgen. Komiteen støtter at dagens unntaksadgang for fedrekvote begrenses slik at det bare skal være adgang til å gi dispensasjon fra fedrekvoten når far er forhindret fra å ta omsorg for barnet på grunn av sykdom eller skade. Det er også bra at man åpner for at fedrekvoten kan fordeles over en lengre periode og mer fleksibelt. Vi er også glad for at det nå innføres en mer fleksibel ordning med gradert uttak av foreldrepenger, noe som vil gjøre det enklere å kombinere arbeid og barneomsorg i barnets første leveår. Målet er at ordningen skal fungere som et likestillingspolitisk tiltak og være attraktiv for fedre. Målsettingen er at regelverket skal bidra til økt fedreuttak. Dette vil medføre at arbeidsgivere vil måtte være mer fleksible og forholde seg til at også menn har omsorg for barn. Så vil jeg påpeke at det ved en inkurie er kommet inn to feil i innstillingen. På side 5, midt på siden under § 14-10, står det «se § 14-9 annet ledd»; der skal det stå «se § 14-9 fjerde ledd». Det samme gjelder på side 8. Under § 14-10, på slutten av første ledd, står det «se § 14-9 annet ledd»; der skal det stå «se § 14-9 fjerde ledd».