De forslag til endringer i opplæringsloven og friskoleloven som vi i dag behandler, er i all hovedsak en lovmessig oppfølging av stortingsmeldingen Kultur for læring. Forslaget til lovendringer fra Regjeringen berører flere forhold. Det er enstemmig tilslutning i komiteens innstilling til flere av disse endringene. Det gjelder forslaget om å dele grunnskolen inn i et barnetrinn og et ungdomstrinn, forslaget om nye benevnelser på nivå og grupper av fag i videregående opplæring, bestemmelsene om åremålstilsetting av rektorer og forslaget om å klargjøre skoleeiers ansvar for kompetanseutvikling. Det er også enstemmig tilslutning til lovforslaget for fastsetting av læreplaner og omfanget av opplæringen, men her benytter de ulike partifraksjonene anledningen til å gi uttrykk for synspunkter på arbeidet med nye læreplaner. Et flertall, regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, mener lovendringen åpner for å gi forskrifter som gir unntak fra læreplanene for særskilte elevgrupper med behov for alternative undervisningsopplegg, uten at dette blir definert som spesialundervisning. For regjeringspartiene er det viktig å peke på at formålet med endringen er en forenkling og ikke en segregering av elever med ulike typer opplæringsbehov. Jeg viser her til merknadene i innstillingen. Et mindretall er uenig i dette. De mener læreplanene skal gjelde alle elever, og vil ikke gi hjemmel for å unnta bestemte elevgrupper. Det er også enighet om å innføre skolemiljøutvalg ved alle skoler. Her er det mindretallsforslag som går lenger enn Regjeringens forslag, bl.a. om sammensetningen av utvalget i videregående skole og om friskolene skal ha egne skolemiljøutvalg. Det er også enighet om å utvide retten til videregående opplæring for ungdom til utgangen av det året de fyller 24 år. Samtidig videreføres dagens regler om at påbegynt opplæring må fullføres innen fem henholdsvis seks år. Her går en samlet komite inn for samtidig å be Regjeringen komme tilbake med forslag om å innføre generell rett til videregående opplæring uavhengig av alder. Under arbeidet med et slikt forslag i departementet vil vi få kartlagt alle konsekvenser og de antatt omfattende lovmessige endringer som må til. Et flertall bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet går inn for å gi Regjeringen hjemmel til forskrifter som kan pålegge fylkene å refundere utgifter i forbindelse med videregående opplæring og skyss i et annet fylke. Regjeringen vil før det eventuelt skjer, sende ut forslag til forskrifter på høring på normal måte. Hensikten med denne lovendringen er å holde alle muligheter åpne for et friere skolevalg i videregående skole på tvers av fylkesgrensene. Et mindretall i komiteen går imot dette forslaget. Et flertall i komiteen, alle unntatt SV, støtter Regjeringens forslag om å innføre politiattest ved ansettelser i videregående skole. Det har vært noe ulikt syn på utformingen av en slik politiattest, men flertallet mener attesten skal vise om vedkommende er siktet, tiltalt eller dømt for seksuelle overgrep. Slik får vi felles bestemmelser i hele grunnopplæringen. Også her er det noen mindretallsforslag som forslagsstillerne vil redegjøre for. Regjeringen fremmet også forslag om å forenkle saksbehandlingen i saker om spesialundervisning. Formålet med forslaget er å videreføre retten til spesialundervisning, men forenkle saksbehandlingen, slik at enkeltvedtak kan fattes raskere til elevenes beste, og å bidra til at ressurser blir brukt til elevkontakt framfor omfattende utredningsarbeid. Et flertall i komiteen fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet mener disse forslagene kan svekke retten til spesialundervisning, og går derfor imot forslagene. Mindretallet fra regjeringspartiene konstaterer at det ikke er flertall for Regjeringens forslag. Jeg viser her til merknadene i innstillingen. Kristelig Folkeparti er i dag glad for at det er oppslutning om å utvide retten for ungdom til videregående opplæring til 24 år. Vi tror denne økte fleksibiliteten vil øke unges mulighet til å ta videregående opplæring og kvalifisere seg for et moderne arbeidsliv. Når det gjelder forslaget om å forenkle saksbehandlingen ved spesialundervisning, har det vært viktig for Kristelig Folkeparti å videreføre retten til spesialundervisning. Det er nå viktig å få ro i sektoren, og departementet bør følge med i utviklingen i bruken av spesialundervisningen gjennom aktivt tilsyn med skolene.