Det slår meg at den gruppen som blir hardest rammet ved revidert i år, trolig er de eldre – for det første på grunn av utvidelsen av eiendomsskatt og for det andre på grunn av det ranet Regjeringen begår mot dem som sparer til pensjon. Regjeringen fjerner skattefordelene for individuelle pensjonsavtaler, IPA, og livrenter. Det er skuffende at regjeringspartiene går inn for at kommunene skal få utvide muligheten til å skrive ut eiendomsskatt, også i hytteområder. Dette er trist ikke bare fordi det urettferdig vil ramme folk flest, både fattig og rik – eiendomsskatt på hytter vil ramme helt vanlige folk, det brede lag av befolkningen, og bare blir en ren tilleggsskatt som gjør økonomien dårligere for vanlige folk. Men det som også er trist, er at det faktisk er udemokratisk, fordi mange hytteeiere da må betale skatt til kommuner de ikke selv har stemmerett i. Man kan da eksempelvis ikke stemme på partier som ikke ønsker eiendomsskatt i kommunen, som f.eks. Fremskrittspartiet. Eiere av fritidsboliger kan heller ikke påvirke hva skatteinntektene skal brukes til. Regjeringens forslag åpner også for urimelig store forskjeller mellom kommunene, fordi kommunene selv skal kunne velge sats for eiendomsskatten på mellom 2 og 7 promille. Kommunene kan altså velge om eiendomsskatten skal beregnes ut fra boligens markedsverdi eller et lavere verdigrunnlag. Så da kan vi kanskje få oppleve at eiendomsmeglernes salgsoppgaver til kunder i framtiden inneholder bl.a. en vurdering av den politiske situasjonen i den kommunen hytten selges i, for det er jo ikke tvil om at det vil være enklere å selge en hytte i kommuner der f.eks. Fremskrittspartiet har styringen. Men jeg skjønner for så vidt tankegangen. Regjeringspartiene vil ta fra de rike og tenker: La oss ta de rikes hytter. Men de bommer totalt ved å foreslå dette. Det tas ikke hensyn til eiers inntekt, eller til at man har gjeld på hytta. En minstepensjonist som f.eks. hele livet har spart til en hytte, må ut med samme beløp som folk med inntekter i millionklassen. Det er en usosial lovendring. Prinsippet med eiendomsskatt har vi her i salen og i andre politiske organer ofte diskutert med de sosialistiske partiene, og det må sies igjen: Skatten er en trippelbeskatning. Det er fordi eiendom er kjøpt med allerede beskattede midler, og ligningsverdien inngår ved beregning av formuesskatt. I tillegg dekkes kommunenes direkte kostnader til f.eks. kloakk med egne avgifter. Det andre «ranet» Regjeringen begår, er at den fjerner skattefordelene for individuelle pensjonsavtaler og livrenter – enda et stikk til de eldre som i mange år har spart til en pensjon, på samme måte som mange gjennom et langt liv har spart til en hytte. Og så skjer dette. Plutselig over natten, uten bred høring, fjerner man denne fradragsretten. For det første er det ikke bare rikfolk som hovedsakelig drar nytte av IPA, men vanlige småsparere. De best betalte i næringslivet, som Regjeringen tror er de eneste som rammes, vil nok være i stand til å få kompensert dette over lønnsbudsjettet på en annen måte, noe som sannsynligvis vil resultere i at vi vil oppleve en lønnsøkning for disse gruppene. Jeg kan heller ikke se at dette vil styrke folks tro på politikere – det gjelder langsiktighetsperspektiv og troverdighet. Sparer man til sin pensjon, trenger man langsiktighet og forutsigbarhet. Beskatningen av en slik ordning vil nok også føre til at folk velger å bruke pengene, i stedet for å spare dem til pensjon. Derfor burde de som har benyttet denne ordningen, i det minste fått mulighet til å finne et supplement. Hvis regjeringspartiene mener at 2 pst. med OTP skal erstatte IPA, burde det vært innført overgangsordninger. 50-åringer med IPA kommer jo nå i en fryktelig skvis ved overgang til OTP på 2 pst. Avslutningsvis vil jeg vie oppmerksomheten til det Dokument nr. 8-forslaget som jeg har fremmet sammen med mine partifeller i finanskomiteen om skattefrihetsdagen. Bakgrunnen er det jo redegjort for skriftlig i forbindelse med finanskomiteens arbeid. Det gir en pekepinn om hvordan skattetrykket er her i landet sammenliknet med i konkurrerende land, ikke minst er det bra for skattyterne å vite når man begynner å tjene penger til seg selv og sin familie. I fjor regnet Skattebetalerforeningen ut at nordmenn betalte skatt fram til 22. juli, før man gikk skattefrie måneder i møte. Arbeiderpartiets Hill-Marta Solberg lovet i VG på skattefrihetsdagen 22. juli i fjor «at Sanner og andre kan feire skattefrihetsdagen 22. juli neste år også, fordi de rødgrønne vil holde skattenivået uendret om de vinner valget». Jeg kan love Regjeringen at jeg vil følge nøye med fram til 2009.