Ingen bestrider alvoret i denne saken. Forslagsstillerne, Hans Olav Syversen og May-Helen Molvær Grimstad, har fokusert på forbrukernes manglende erstatningsrettslige vern ved helseskader og helseplager etter ordinær bruk av en forbruksvare. Forslagsstillerne ber Regjeringen spesielt vurdere det danske regelverket, som de oppfatter som vesentlig bedre enn det norske. For å få fortgang i dette arbeidet foreslår forslagsstillerne at Regjeringen straks nedsetter et bredt sammensatt erstatningslovutvalg der også forbrukerorganisasjonene blir representert. Flertallet i komiteen, representantene fra regjeringspartiene, viser til at forslagsstillerne tar opp et viktig tema, og sier at man har merket seg de standpunktene som framkom under høringen om saken, fra bl.a. Forbrukerrådet og Norges Astma- og Allergiforbund. Flertallet viser videre til at man ønsker en bred vurdering av erstatningsutmålingsreglene for personskader generelt, og ikke bare skader som skyldes forbruksvarer. Flertallet påpeker videre at departementet er i gang med å vurdere spørsmålet om nedsettelse av et erstatningslovutvalg, men at det ikke er tatt stilling til når et slik utvalg eventuelt vil bli nedsatt. Flertallet ber Regjeringen på egnet måte informere Stortinget om det videre arbeidet med denne saken. Forslagsstillerne viser til at forbruksvarer som mat og kosmetikk kan påføre forbrukerne helseplager og helseskader. Mindretallet i komiteen, representantene fra Fremskrittspartiet og Høyre, er enig i at det er et problem at omfanget av slike helseplager og helseskader ikke er systematisk kartlagt. Mindretallet viser til at Nasjonalt folkehelseinstitutt nylig har publisert en rapport som konkluderer med at bivirkninger fra kosmetikk og hudpleieprodukter utgjør et «ikke ubetydelig helseproblem». Konsekvensene kan være forringet livskvalitet, sykmelding eller kanskje til og med sykehusopphold. Folkehelseinstituttet anslår at flere tusen nordmenn hvert år opplever så alvorlige bivirkninger av kosmetikk og hudpleieprodukter at det er nødvendig å oppsøke lege. Statens institutt for forbruksforskning gjennomførte i 2003, på oppdrag fra Mattilsynet, en spørreundersøkelse som tyder på at om lag 12 pst. av befolkningen har hatt svært ubehagelige bivirkninger som følge av bruk av kosmetikk eller toalettartikler. I dag er det likevel slik her i landet at dersom en forbruksartikkel gir helseskade, skal det svært mye til for at det ytes erstatning utover det direkte økonomiske tapet. For å ha krav på menerstatning må man i Norge ha blitt påført en invaliditetsgrad på 15 pst. eller mer. Terskelen for å få slik erstatning er høyere enn i våre naboland, og forbrukerne vil svært sjelden kvalifisere for dette ved skader påført av et forbrukerprodukt. Til sammenlikning vises det til at man i Danmark oppstiller en invaliditetsgrad på 5 pst. som vilkår for menerstatning. Under høringen i komiteen ble det uttrykt bred støtte til behovet for å endre norske erstatningsregler i favør av forbrukeren. Mindretallet i komiteen er enig med forslagsstillerne, som mener et styrket erstatningsrettslig vern på dette området vil virke skjerpende på produsenter og tilbydere av forbruksvarer, og bidra til økt fokusering på utvikling av stadig bedre og sikrere produkter. Videre vil et styrket erstatningsrettslig vern kunne medføre at flere forbrukere melder fra om skader eller ubehag som er påført dem av nevnte produkter. Den forrige regjeringen varslet at man ville nedsette et erstatningslovutvalg i 2005. Mindretallet i komiteen er, i likhet med forslagsstillerne, utålmodige og etterlyser nå dette utvalget. Mindretallet er skuffet over at regjeringspartiene vil slå seg til ro med at Regjeringen kanskje vil nedsette et erstatningslovutvalg. Høringen i saken avdekket bred enighet om behovet for å skjerpe norsk lovgivning, og Forbrukerrådet har påpekt at Norge faktisk er dårligst i klassen i Norden. Faktisk har Finland og Island nå innført regler som gir forbrukerne enda bedre vern enn selv Danmark, som det ble vist til av forslagsstillerne. Til tross for dette er ikke regjeringspartiene villige til å støtte forslaget om å be Regjeringen igangsette utvalgsarbeidet her hjemme. Mindretallet har pekt på at hovedhensikten med et skjerpet erstatningsrettslig vern for forbrukerne må være å bidra til større ansvarsbevissthet i alle ledd, fra produsent til distributør, for dermed å kunne forebygge og unngå flest mulige helsemessige plager og skader fra forbruksartikler. Før helgen opprettet helseministeren det hun kalte et «Matkripos», for effektivt å kunne håndtere f.eks. E. coli-utbrudd. Mindretallet foreslår ikke opprettet et «Kosmetikkripos», men det antatte omfanget av helseskader og helseplager tilsier at vi faktisk tar slike saker på alvor og sørger for effektive tiltak for å beskytte forbrukerne også i dette henseendet.