Kommentarene til trontalen har i stor grad gått på at den er lite overraskende. Jeg er ikke helt enig i den karakteristikken. Jeg ble i hvert fall veldig overrasket over at ambisjonsnivået denne regjeringen gav uttrykk for i trontalen, på viktige områder var begredelig lavt. Regjeringen ynder å bruke betegnelsen «flertallsregjering» om seg selv. Antakelig gjør den det for å få frem Regjeringens makt og evne til å gjennomføre Regjeringens politikk. Spørsmålet som vi kunne ventet en viss fokusering på i trontalen, ville da vært hva «flertallsregjeringen» skal bruke denne makten til. I stedet kom statsministeren til Stortinget i dag og fortalte at man kunne vente ytterligere splid i regjeringspartienes rekker i fremtiden. Regjeringen har lovet å sette inn nødvendige ressurser for å sikre landet en god og helhetlig kunnskapspolitikk. Regjeringen har sågar opprettet et eget kunnskapsdepartement som skal ivareta kunnskapsbyggingen fra barnehagealder til utdanningsløpets slutt. Fremskrittspartiet er fornøyd med det. Kunnskapsdepartementet skal legge forholdene til rette for det vi skal leve av «etter oljen», som det populært sies – både gjennom kunnskapsbygging, skole og forskning. For å styrke fellesskolen vil Regjeringen, ifølge trontalen, legge frem et forslag om endringer i friskoleloven. Det er ikke en spesielt ambisiøs målsetting på skoleområdet. Hvordan vil en endring i friskoleloven styrke fellesskolen? Antakelig mener Regjeringen å si at den skal gjøre det tilnærmet umulig å starte friskoler etter lovrevisjonen. Med fellesskolen mener den antakelig den offentlig eide skolen. Men hvordan kan det hevdes, eller i det hele tatt antydes, at de friskolene vi har i dag, ikke er en like stor del av fellesskolen som de offentlig eide skolene? Til og med kunnskapsfulle SV-ere har jo kommet til den erkjennelsen gjennom forskningsarbeid og studier. En av dem er universitetslektor Svein Erik Tuastad. Regjeringen forteller oss i trontalen at gjennomføringen av Kunnskapsløftet står fast. Det mener Fremskrittspartiet er bra. Men den reformen er altså igangsatt av Bondevik II-regjeringen, ikke av Stoltenberg II-regjeringen. Ikke noe nytt og ambisiøst i det heller. Det fremkom altså ingenting om viktige målsettinger for å gjøre skolen bedre eller for hvordan man skal oppnå ro og orden i skolen, økt læringsutbytte og større grad av tilpasset undervisning til både sterke og mindre sterke elever. Gjennom høyere utdanning er det, etter Fremskrittspartiets mening, rom for betydelige satsinger, både på økt antall stipendiatstillinger, studieplasser, studiefinansiering, byggeprogrammer og mye mer. Her legger ikke Regjeringen frem noe som helst, annet enn at den varsler en evaluering av Kvalitetsreformen. På forskningsområdet kommer vel da det virkelige løftet for Kunnskapsdepartementet og ambisjonene for året som kommer? Det er jo tidligere samling rundt målet om at 3 pst. av bruttonasjonalprodukt skal brukes til forskningsinnsats innen 2010. Kan vi vente noen opptrappingsplan eller noe mer forpliktende enn programerklæringer her? Vi har ventet i spenning, og jo da, Regjeringen konstaterer at forskningsinnsatsen skal styrkes, ikke reduseres som i 2006. Det skal gjøres gjennom å knytte seg til EUs 7. rammeprogram for forskning og teknologi. Utover det blir det altså stille også på forskningssiden, hvilket statsbudsjettet i morgen sikkert vil bekrefte med ytterligere styrke. Trontalen gir altså ingen forhåpninger om en bedre satsing på grunnutdanningen, ingen forhåpninger om en bedre satsing på høyere utdanning, og det er heller ikke rare greiene på forskningssiden. Hvor er det blitt av kunnskapsambisjonene ett år etter valget? Det er underlig at en regjering som lovet retningsendring og ytterligere satsing på kunnskapsbygging, ender opp med et ambisjonsnivå så labert som det vi fikk presentert i trontalen. Statsministeren meddelte Stortinget i dag at flere skoler pusses opp, at flere lærere ansettes, og at svømmebassengene fylles opp som følge av Regjeringens politikk. Jeg er litt usikker på om det er hold i den påstanden. Stortingets utredningsseksjon har på oppdrag fra Fremskrittspartiets stortingsgruppe undersøkt datagrunnlaget for antall svømmebasseng som er fylt opp siden regjeringsskiftet. Det foreligger ingen dokumentasjon pr. 18. september. Verken Norges Svømmeforbund, Utdanningsforbundet eller Kultur- og kirkedepartementet har foretatt noen undersøkelser som kan bekrefte det statsministeren sa i dag. Statsministeren sier også at kommunene nå bruker mer penger på å tilsette lærere og pusse opp skolebygninger i større grad enn tidligere. NRKs undersøkelse i april avdekket at tre av fire rektorer kunne meddele at de ikke hadde fått én krone mer til drift av skolen. Jeg vil derfor følge opp dette og utfordre statsministeren til å være mer konkret enn å påstå effekter av Regjeringens politikk som man foreløpig antakelig mangler dokumentasjon på.