Jeg takker saksordfører for en god gjennomgang av saken og kan i stor grad slutte meg til de konklusjonene hun har redegjort for. Arbeiderpartiet utgjør sammen med Senterpartiet og regjeringspartiene komiteens flertall, og jeg vil begrunne vårt standpunkt. Arbeiderpartiet mener de endringer som i dag blir vedtatt, vil oppfylle FNs menneskerettskomites krav om KRL-faget. Den forkynnende vektleggingen blir borte, det blir lettere å få fritak, og, ikke minst, skoleeiere får et pålegg om å orientere om fritaksretten. I sum vil disse tre grepene åpne for at regelverket for KRL-faget blir lettere å håndtere og praktisere. SV har en annen og atskillig videre innfallsvinkel i denne saken. Mens de øvrige partiene har forholdt seg til Ot.prp. nr. 91 og dens konklusjoner, har SV ønsket å ta debatten om skolens kristne formålsparagraf, ønsket å ta debatten om navneendring når det gjelder KRL-faget, og å forskuttere innholdet i læreplan for KRL-faget. Slik jeg ser det, prøver SV i denne saken å kutte noen svinger. Særlig debatten om formålsparagrafen fortjener etter mitt syn en mye bredere behandling enn å hektes på en debatt om fritak fra KRL-faget. Arbeiderpartiet tar gjerne en debatt om formålsparagrafen, og jeg har lagt merke til at både biskop Kvarme og Kirkerådets leder, Erling Pettersen, i går var ute i media og sa at den kristne formålsparagrafen kan være problematisk og konfliktskapende for norsk skole. Jeg la også merke til at Kristelig Folkepartis leder totalt avviser å endre skolens kristne formålsparagraf. Så debatten ønsker jeg velkommen, men satt i det brede perspektiv den fortjener. Jeg viser i denne sammenhengen til Innst. S. nr. 240 for 2000-2001 om evaluering av KRL-faget, der SV i sin særmerknad sier følgende: «Dette medlem er enig i at formålsparagrafen må sees uavhengig av KRL-faget.» SV fremmet også et forslag der de bad Regjeringen i løpet av våren 2002 legge fram forslag til ny formålsparagraf. La meg si det slik: Jeg støtter SVs merknad i Innst. S. nr. 240 om at formålsparagrafen må ses uavhengig av KRL-faget. Formålsparagrafen gjelder alle fag og all opplæring i skolen. Når formålsparagrafen skal tas opp til vurdering, må det være i en bredere sammenheng enn sett i forhold til ett fag alene. Avslutningsvis vil jeg kommentere dette med fritak og retten til fritak i KRL-faget. Departementets retningslinjer for fritak har etter mitt syn i mange år vært både romslige og tolerante. Skoledirektørene i de enkelte fylkene har vært dyktige til å imøtekomme foreldre som av ulike grunner ønsker fritak for sine barn. Min erfaring er at det er kommunene og den enkelte skolesjef eller det enkelte skolestyre som har vært påholdne, som ikke har ønsket å gi fritak, og som på den måten dessverre har vært konfliktskapende, særlig i forhold til religiøse minoritetsgrupper. Når det gjelder navnet på faget, har Arbeiderpartiet en annen innfallsvinkel enn SV. Vi kan ikke støtte SVs forslag slik det er formulert, og med de forutsetningene som ligger der. Vi vil komme tilbake til den debatten – det tviler jeg ikke på. I det videre arbeidet må KRL-faget utvikles til å bli et fellesfag som alle elever kan delta i og samle seg om, og som gir dem kunnskap om og respekt og toleranse for ulike religioner og livssyn.