I denne innstillingen, som bunner i Ot.prp. nr. 92 for 2004-2005, fremmer Regjeringen nå en rekke forslag, bl.a. om ny beskatningsmetode for personlige deltakere i deltakerlignede selskaper og for selvstendige næringsdrivende. Forslagene i denne proposisjonen er i stor grad en oppfølging av skattereformen som vi behandlet våren 2004. Arbeiderpartiet støttet den gangen skattereformen i hovedprinsippene, etter overlegninger med regjeringspartiene. Vi gikk bl.a. inn for å innføre aksjonærmodellen fra 2006, og det ble vedtatt i Stortinget i fjor høst. Denne modellen innebærer at aksjeutbytte og gevinster utover en viss avkastning nå skal skattlegges som alminnelig inntekt. Vi støtter omleggingen fordi vi mener at aksjonærmodellen vil bidra til en mer rettferdig inntektsbeskatning. Samme inntekt vil i stor grad bli beskattet likt, uavhengig av hvilken inntekt man skal ha fremover. Vi gikk imidlertid imot Regjeringens forslag om å redusere satsene i toppskatten, samt å trappe ned og på sikt fjerne formuesskatten. Vi mener dette vil ha svært uheldige fordelingskonsekvenser, og at det ikke er nødvendig for å få gjennomført denne skattereformen. I skattemeldingen skisserte Regjeringen en modell for deltakerlignede selskaper og enkeltpersonsforetak som baserte seg på løpende beskatning, den såkalte «skjermingsmodellen». I innstillingen til meldingen bad et flertall i finanskomiteen, det blir altså nå et flertall, om å få utredet muligheten for å innføre en modell for uttaksbeskatning også for deltakerlignede selskaper og enkeltpersonsforetak. Dersom dette ikke var mulig, bad flertallet den gangen om at konsekvensene av å innføre skjermingsmodellen ble nærmere vurdert, særlig for nyskaping og gründervirksomhet, og at det eventuelt ble fremmet forslag til justeringer av skjermingsmodellen. I Ot.prp. nr. 92 for 2004-2005 viser Regjeringen til et utvalg, det såkalte Uttaksutvalget. De har utredet beskatning av næringsdrivende, og det ser ut til at Regjeringen i stor grad følger dette utvalget i hovedprinsippet. Risikofri avkastning av kapitalen som er investert i virksomheten, skal skjermes mot ekstrabeskatning. Dette prinsippet blir lagt til grunn både ved skattleggingen av aksjonærer, deltakere i deltakerlignede selskaper og for selvstendig næringsdrivende. Som en fellesbetegnelse foreslås «skjermingsmetoden». Arbeiderpartiet støtter dette forslaget. Skattemodellen for deltakerlignede selskaper, den såkalte «deltakermodellen», blir svært lik den løsningen som er valgt for aksjeselskaper. Personlige deltakere skal beskattes ved utdeling, og beskatningen skal skje i alminnelig inntekt. Skjermingen skal ta utgangspunkt i skattemessige verdier, og skjermingsrenten settes til årsgjennomsnittet av femårige statsobligasjonsrenter etter – jeg understreker – etter skatt. Skjermingsrenten blir dermed lik i aksjonærmodellen og deltakermodellen. Når det gjelder skattemodellen for enkeltpersonsforetak, den såkalte «foretaksmodellen», baserer den seg på at ekstrabeskatningen skjer fortløpende og ikke ved utdeling. Inntektsgrunnlaget for ekstrabeskatning skal her være personinntekt, i motsetning til i deltakerlignede selskaper og i aksjeselskaper, hvor utdelingen utover skjermingen skattlegges som alminnelig inntekt. Regjeringen viser her til at hensynet til nøytralitet mellom foretaksformer kan tale for at også ekstrabeskatning for selvstendig næringsdrivende bør finne sted ved utdeling, men går imot en slik løsning fordi det ville innebære store praktiske problemer. Arbeiderpartiet deler denne vurderingen som Regjeringen har. Verdsettelsen av skjermingsgrunnlag skal som utgangspunkt baseres på de skattemessige verdiene, men historisk kostpris og ligningsverdi skal benyttes for ikke-avskrivbare eiendeler. Den begrensede muligheten til å legge regnskapsskattemessige verdier til grunn videreføres. Skjermingsrenten settes nå til årsgjennomsnittet av femårige statsobligasjonsrenter før skatt. Igjen understreker jeg: før skatt. Gjeld skal skjermes med faktisk gjeldsrente, noe som særlig vil være en fordel for nystartede virksomheter med stor grad av lånefinansiering. Arbeiderpartiet ser positivt på at delingsmodellen nå kan avvikles. Delingsmodellen er administrativt krevende, og det er over tid blitt for enkelt å tilpasse seg slik at arbeidsinntekt beskattes som kapitalinntekt. Formålet med delingsmodellen har vært å skille ut den delen av virksomhetsinntekten som stammer fra aktive eieres arbeidsinnsats i virksomheten, slik at denne kan skattlegges som personinntekt. Hensikten med skjermingsmetoden er å skjerme risikofri avkastning av den investerte kapitalen fra beskatning utover ordinær skatt på alminnelig inntekt. Skatteskjerpelsen som det vises til her, må ses i sammenheng med at beskatningen under delingsmodellen etter hvert ble svært lempelig, og det ble mye tilpasning. Takreglene innebærer trolig at en del av arbeidsinntekten for dem med høye inntekter skattlegges som kapitalinntekt. Disse reglene blir nå fjernet. Det har videre vært forholdsvis lett å tilpasse seg slik at man ikke ble omfattet av delingsreglene, ved at eierens aktivitet ble holdt under 300 timer. De nye reglene innebærer at det ikke stilles noe aktivitetskrav. Skillet mellom liberale og ikke-liberale yrker foreslås nå opphevet. Dette skillet har av mange vært opplevd som dypt urettferdig. Skatteskjerpelsen for selvstendig næringsdrivende må også ses i sammenheng med at det innføres utbytteskatt for aksjonærer. Deltakermodellen og foretaksmodellen innebærer en likebehandling av de tre selskapsformene som jeg nå har vært inne på. Så vil jeg komme inn på tre andre forhold som òg er omtalt. Jeg vil spesielt nevne at ESAs reviderte retningslinjer for statsstøtte til sjøtransportnæringen innebærer at flyttbare innretninger i form av rigger, produksjonsskip mv. ikke lenger vil være tillatte eiendeler innenfor rederiskatteordningen. Medlemslandene innenfor ESA har fått frist til å endre sine støtteordninger innen 30. juli 2005. Arbeiderpartiet støtter Regjeringens forslag om at endringene først skal tre i kraft fra inntektsåret 2006, slik at selskapene får noe tid på seg. Arbeiderpartiet er opptatt av at det må være en overgangsordning som er til å leve med for riggselskapene, slik at kompetansen og arbeidsplassene knyttet til de norske riggselskapene, får mulighet til å bli og videreutvikle seg i Norge. Jeg imøteser de overgangsreglene som en enstemmig komite fremmer forslag om at Regjeringen må tilrettelegge for. Arbeiderpartiet mener imidlertid at det er svært uheldig at disse overgangsreglene ikke er klare nå, like før endringen skal tre i kraft. Dette er litt oppsiktsvekkende, sett i lys av at Regjeringen stadig understreker behovet for forutsigbare og stabile rammebetingelser for næringslivet. Så er det et punkt om skogbruket: Mange skogeiere vil nå få en skatteskjerpelse som følge av innføringen av foretaksmodellen. Mens skogeiere i dag ofte faller utenfor delingsmodellen på grunn av aktivitetskravet og dermed bare blir beskattet med 28 pst., vil mange av dem med det nye systemet lett kunne komme i toppskattposisjon. Arbeiderpartiet ønsker ikke å lage et eget skattesystem for enkeltnæringer og går derfor inn for at også skogeiere skal omfattes av foretaksmodellen. Vi er imidlertid bekymret for at redusert lønnsomhet vil kunne føre til redusert aktivitetsnivå, noe som vil ha negative konsekvenser for næringer som bearbeider tømmer. Arbeiderpartiet vil vise til at ved behandlingen av den nye skogbruksloven gikk alle partier på Stortinget inn for økt avvirkning i Norge. Arbeiderpartiet går derfor inn for å gjeninnføre ordningen med gjennomsnittsligning for skogbruket, som vil innebære at inntekt av skogbruk blir fastsatt til det beløp utbyttet har utgjort i gjennomsnitt de fem siste årene. Ordningen ble vedtatt avviklet i forbindelse med behandlingen av budsjettet for 2005, mot Arbeiderpartiets stemmer. Ordningen med gjennomsnittsligning vil stimulere til økt utnytting av skogressursene og til mer rasjonell drift. Jeg er glad for at et stort flertall nå støtter en gjeninnføring av gjennomsnittsligning for skogbruket. Til slutt vil jeg ta opp tre punkt. Det er fradrag for kost for pendlereskattefritak for fri kost for sokkelarbeidere og hyretillegg for sjøfolksærfradrag for alder og uførhet Dette er tre ordninger som Regjeringen for et halvt år siden foreslo å fjerne, og de fikk da støtte fra Fremskrittspartiet til det. Heldigvis gjeninnføres disse ordningene fullt ut slik de var før. Det er Arbeiderpartiet særdeles glad for. Det har vært vårt standpunkt hele tiden. Vi er nå glad for at et stort flertall går inn for å gjeninnføre disse ordningene som ble foreslått tatt bort for et halvt år siden. Jeg tar til slutt opp Arbeiderpartiets forslag og de forslag der vi er medforslagsstillere.