Jeg er svært glad for at den pessimismen næringen slet med da Regjeringen tok over, nå er vendt til optimisme. Nøkkelen har vært lønnsomhet og verdiskaping. Jeg konstaterer med tilfredshet at komiteen i det store og hele er enig i den virkelighetsoppfatningen som Regjeringen har presentert i stortingsmeldingen, slik saksordføreren redegjorde for. Representanten Elvik sa at dette er en generaldebatt etter fire år med Høyre i Fiskeri- og kystdepartementet. Jeg er glad for det svaret hun selv nettopp gav, at «det skjer ufatteleg mykje positivt» i norsk fiskerinæring. Jeg er også glad for å kunne konstatere at stortingsflertallet i det store og hele har gitt sin tilslutning til de forslag, de veivalg og de tiltak som vi har varslet. Meldingen fokuserer på markedet, som er av vital betydning for verdiskapingen langsmed kysten, og dermed bosettingen langsmed kysten, slik representanten Kristiansen understreket i sin replikkordveksling med saksordføreren, og som flere talere har vært svært opptatt av i dag. Vi legger stor vekt på globaliseringen og behovet for omstilling i næringen som rammebetingelser for bosettingen langsmed kysten, og det understreker behovet for utvikling av rammevilkår som gjør næringen internasjonalt konkurransedyktig og lønnsom. Jeg er glad for at komiteen deler Regjeringens oppfatning om behovet for et skifte av fokus i fiskeripolitikken, fra et råvare- og fangstperspektiv til et forbruker- og markedsperspektiv. Nyorienteringen gir grunn til å snakke om et fiskeripolitisk paradigmeskifte – et slikt skifte er da et brudd med et akseptert mønster eller grunnsyn. I fiskeripolitikken har det framherskende grunnsynet fokusert på primærleddet, på produksjonen, altså på fisket, og etter hvert også på oppdrett. Regjeringen legger nå til grunn et helhetlig verdikjedeperspektiv, og den speilvender fiskeripolitikken ved å ta utgangspunkt i forbrukeren og kundene, i markedet. Hensynet til primærleddet, til fiskerne og oppdretterne, og derigjennom bosettingsmønsteret, ofres på ingen måte. Det ligger solid forankret i Regjeringens nye perspektiv, slik også representanten Solholm så sterkt understreket. Høringen som næringskomiteen arrangerte, bekrefter med all tydelighet at ikke bare Stortinget, men også forskningsmiljø og andre miljø gir sin støtte til virkelighetsbeskrivelsen i meldingen. I forlengelsen av dette må jeg legge til at mye av den kritikken som jeg registrerte rett etter at meldingen ble lagt fram, har forstummet. Komiteens innstilling viser også at de fleste nå er enig i hovedtrekkene i den framtidige fiskeripolitikken. Det er videre gledelig å konstatere at komiteen er enig i Regjeringens marine visjon og i behovet for målrettet offentlig satsing, særlig gjennom fokus på forskning. Visjonen peker på behovet for utvikling av en bærekraftig marin næring, bestående av lønnsomme og omstillingsdyktige foretak, hvilket også innebærer kapasitetstilpasninger. Det må til en større grad av innovasjon og nyskapingsevne for at næringen skal bære det disktrikspolitiske delansvaret som den har. Det er også slik at visjonen peker på behovet for utvikling av en marin næring som sammen med annen næringsvirksomhet bidrar til å utvikle robuste og levedyktige kystsamfunn, en næring som er i stand til å konkurrere i det internasjonale markedet. At det er bred enighet om virkelighetsoppfatningen og visjonen, forteller meg at det er enighet også om næringens betydning for bosetting, nasjonaløkonomisk, osv., og det verdiskapingspotensial som den representerer. Etter noen vanskelige år ser vi at april i år er rekordmåned når det gjelder eksport, og det synes jeg vi skal glede oss over. Det er også et resultat av den økonomiske politikken som Regjeringen har ført. For oss alle, ikke minst for næringen, er det viktig at dette ikke blir en sovepute, men en spore til fornyet innsats for å øke verdiskapingen og for å styrke inntjeningen. Dette krever at vi må få mer lønnsomhet ut av hver kilo fisk. Derfor fokuserer vi på forskning og utvikling, og vi må identifisere og utvikle nye råstoffkilder. Vi må utvikle nye markeder og få innpass i nye markedssegmenter. Derfor satser Regjeringen så sterkt på WTO, på frihandelsavtaler, og på å løse de dagsaktuelle problemene som vi har i EU, osv. Vi må framelske en næringsstruktur som er fleksibel og tilpasset strukturen i våre viktigste markeder. Derfor er Regjeringen opptatt av at vi trenger strukturtilpasninger og kapasitetstilpasninger som gjør at næringen kan ha en lønnsomhet, og at vi utnytter de ressursene som er. Det marine innovasjonsprogrammet vi har varslet, oppfatter jeg får bred tilslutning. Det styrkes også gjennom forskningsmeldingen som er lagt fram. Og jeg minner om at regionalmeldingen også er et viktig element i Regjeringens samlede distriktspolitikk, hvor fiskeripolitikken er én del, men heller ikke mer – flere må være med og bære. Derfor mener jeg at den meldingen som er lagt fram, har riktig perspektiv og fokus.