Det er lett å slå fast at uten verdiskaping og arbeidsplasser blir det ingen velferd å fordele. Norsk næringsliv er inne i en positiv utvikling, med gode resultater for bedriftene og med høy yrkesdeltakelse. Likevel, økt verdiskaping er nødvendig for å opprettholde velferdssamfunnet og bidra til høy sysselsetting i alle deler av landet. Det forutsetter en økt satsing på forskning og utvikling, på stimulering av entreprenørskap og etablerervilje, på utvikling av sterke næringsklynger på områder der Norge har særskilte fortrinn, og ikke minst på vedlikehold og utbygging av infrastruktur. Næringslivet preges av økende mangfold og ulike behov. Konkurransen mellom bedrifter og mellom nasjoner dreier seg om jakten på konkurransefortrinn. Det tilsier at næringspolitikken på en helt annen måte nå enn før bør rettes inn mot å identifisere norske fortrinn og styrke dem gjennom valg av både næringspolitiske og generelle virkemidler. Prinsippet om næringsnøytralitet må vike til fordel for satsing på klart definerte områder som f.eks. marine næringer, skipsfart, verftsindustri, energi, olje og gass osv. Samtidig er det viktig fortsatt å satse på å styrke norsk industri og vareproduksjon. Gjennom forskning og utvikling skal kunnskapsinnholdet i norskproduserte varer og tjenester økes for å sikre konkurransekraft i det internasjonale markedet. Det er nødvendig med økt innovasjonsevne og knoppskyting fra eksisterende bedrifter samt flere nyetableringer fra universitet og forskningsmiljø. Landbruket er den næringen som har sterkest binding mellom arbeidsplass og boplass, noe som er med og sikrer bosetting i bygdene våre. Det er svært gledelig at Regjeringen og stortingsflertallet gjennom siste jordbruksoppgjør har lagt til rette for økte inntekter og et mer robust landbruk og skogbruk. Senterpartiet vil opprettholde lokal produksjon av matvarer og kjempe for at alle land skal ha rett til å produsere mat til egne innbyggere. Gjennom skjerpet forsvar av våre interesser i WTO og et godt jordbruksoppgjør er arbeidsplasser i landbruket og i næringsmiddelindustrien blitt sikret. Reiselivsnæringen er stor i Norge, og har potensial for ytterligere vekst. Det unike norske kulturlandskapet er en viktig faktor for opplevelsen av Norge som turistmål. Reiseliv og landbruk har slik sett en felles interesse i å samarbeide om å opprettholde kulturlandskapet gjennom aktiv bruk. Fiskeri- og oppdrettsnæringen står for store eksportverdier og har stor betydning for bosetting og aktivitet langs kysten. Det skal fortsatt være en kopling mellom distriktspolitiske målsettinger og fiskeripolitikken. I den sammenheng er det arbeidet som er igangsatt av fiskeriministeren med en ny strukturpolitikk for fiskeflåten, viktig. De valg som gjøres her, vil være avgjørende for fellesskapets langsiktige forvaltning og kontroll med havets ressurser og framtidig verdiskaping langs kysten. Utvikling av petroleumsnæringen i Norge har vært en suksess økonomisk, også når det gjelder å spre aktivitet utover landet. Det har staten gjort gjennom å stille krav til selskapene i forhold til konsesjonstildelinger. Etter hvert som aktiviteten flytter seg nordover langs kysten, er det for Senterpartiet viktig å stille krav til utbygger om at landbaserte aktiviteter også blir utbygd sammen med aktiviteten på sokkelen, for å sikre at kompetanse og aktivitet kommer hele landet til gode. For Senterpartiet er det viktig å sikre bærekraftig utvinning av våre olje- og gassressurser, der hensynet til andre ressurser, spesielt de unike fiskeressursene, blir ivaretatt på en framtidsrettet måte. En god og effektiv offentlig sektor er en konkurransefordel for næringslivet. Det er viktig å kunne legge til rette for utviklingen av næringslivet i hele landet, gjennom en kvalitetsmessig god og funksjonell offentlig infrastruktur, gjennom sterke kommuner med gode tjenestetilbud, gode helse-, omsorgs- og utdanningsinstitusjoner og satsing på kultur, på veier, kollektivtransport osv. Dette er den brede næringspolitikken. Reduserte avstandskostnader er kanskje det viktigste bidraget til næringsutvikling utover hele landet. Vi vil bygge Norge. Vi har større tempo, større ambisjoner og mer satsing på vei, jernbane og bredbånd enn våre forgjengere. Vi økte satsingen på vei og bane med over 800 mill. kr mer enn Bondevik II-regjeringen hadde foreslått. Vi har bevilget 120 mill. kr til bredbåndsutbygging, den største satsingen noensinne. Et historisk løft for barnehagene, skolene og eldreomsorgen er også viktig for næringslivet. Vi har sørget for at de frie inntektene til kommunene øker med 7–8 milliarder kr i løpet av 2007, mens de samlede inntektene øker med om lag 11–12 milliarder kr. Den differensierte arbeidsgiveravgiften er særdeles viktig for næringslivet rundt i hele landet. Det gir en avgiftsfordel på 5,4 milliarder kr for næringslivet i distriktene. Den brede næringspolitikken er særdeles viktig sett i sammenheng med den smale næringspolitikken, for det gir grunnlag for å sikre bosetting og sysselsetting langs hele kysten og i innlandet.