Først en liten visitt til representanten Bent Høie, der han bruker uttrykket «Senterpartiets rørende omtanke» for helseforetakene. Jeg mener faktisk at vi har hatt omtanke for helseforetakene, og vedkjenner meg det. Hvorvidt den er «rørende», får hr. Høie vurdere. Men det som er helt klart, er at det hele tiden har vært for liten erkjennelse eller oversikt fra statens side når det gjelder behovet for økonomi på sykehussektoren. Derfor var det også dårlige tider da fylkeskommunene hadde det, og staten skulle finansiere driften. Takket være at fylkeskommunene prøvde å saldere dette ved å finne andre midler, gikk det på en måte den gangen. Men nå er en kun avhengig av statens bevilgninger, og da går det galt. Helseministeren sa at en var avhengig av oversikt. Ja, man er det. Men kan ikke helseministeren da innrømme at når man ikke engang har en åpningsbalanse, mangler man den oversikten som er grunnleggende for å drive etter regnskapslovens prinsipper, og for å kunne se hva som er behovene? Og så til investeringsnivået, at det er forskjell på ønsker og behov. Ja, jeg ser også at ønskene er formidable. Men da er det kanskje eier og øverste myndighet som har til oppgave å skille mellom ønsker og behov. Da må eier og øverst ansvarlig basere sin oversikt på det han mener er behovet, og så får han komme tilbake til Stortinget med det, og så får vi ta en runde på det. Jeg spurte ikke om tallene i morgen, men jeg spurte bevisst om tallene fra i går med hensyn til hva som er investeringsbehovet. Det skulle derfor være mulig å få fram det. Og så til at ingen partier har bevilget penger i tråd med det som er behovene. Hvis helseministeren hadde tatt seg det bryet å se på hva Senterpartiet har prøvd å bevilge – og fått ganske mange sleivspark for – tror jeg faktisk han ville sett at vi har fulgt opp det. Vi foreslo bl.a. en gjeldssletting på inntil 3 mill. kr ved årsskiftet 2003/2004. Etter Regjeringens egne tall ville det bety at det var et etterslep og en gjeldsproblematikk på det tidspunktet på ca. 3 milliarder kr. Vi har også foreslått høyere driftsrammer til helseforetakene i statsbudsjettene. Fordi vi ikke har nådd fram der, har vi også foreslått mer penger til helseforetakene i forbindelse med nysalderingen, både nå sist i desember 2004 og i desember 2003 – så jeg tror faktisk vi har prøvd å følge opp dette. Vi var imot helsereformen og helseforetaksetableringen, men når den først kom, har vi prøvd å legge forholdene til rette slik at man skulle kunne drive dette på en forsvarlig og tilfredsstillende måte til beste for de av landets innbyggere som har behov for helsetjenester og behandling.