Høstens høye strømpriser gjør ifølge forslagsstillerne en rekke husholdninger bekymret for strømregningene denne vinteren. Forslagsstillerne viser til flere tiltalls forslag fra Fremskrittspartiet om forbedringer i kraftbalansen de siste åra, og forslagsstillerne fremmer forslag om å halvere merverdiavgifta på strøm og fjerne elektrisitetsavgifta. Forslagene retter seg ifølge forslagsstillerne inn på behovet for kortsiktige tiltak som kan avhjelpe husholdninger med høye strømpriser på kort sikt. Bare Fremskrittspartiet gir forslaget sin tilslutning, men det er ulike begrunnelser fra de andre partiene for å gå imot forslaget. Fra regjeringspartienes side er det en klar erkjennelse av at knapphet på strøm gir svært høye strømpriser, og at dersom vi skal få mer forutsigbare priser, krever det både langsiktige og kortsiktige tiltak. På det langsiktige området er det ganske klart at liberalisering av energiloven gav lave priser og liten forutsigbarhet, med tilhørende små investeringer i ny strømproduksjon. Et av de viktigste tiltakene som den nye regjeringa nå har innført for å sikre en større grad av produksjon av fornybar energi, er etablering av «feed in»-ordninga, som er et effektivt og målrettet virkemiddel for å bistå og stimulere en økt utbygging av fornybar energi. Det er gledelig, og det er store ambisjoner knyttet til den ordninga. Når det gjelder den kortsiktige situasjonen som vi er oppe i, er prognosene fra Statnett bekymringsfulle. Det har bedret seg utover høsten, men likevel er magasinfyllinga bare litt bedre enn det som var forventet magasinfylling på tilsvarende tid det året, våren 2003, da det var svært høye priser. Det er flere årsaker til dagens magasinsituasjon, m.a. hendingene i Sverige, som medførte at store deler av kjernekraftkapasiteten var utkoplet i lang tid, utfall av en av kablene mellom Norge og Danmark og dagens markedsbaserte kraftforsyningspolitikk, som førte til sterk nedtapping tidligere i år som følge av høye europeiske kraftpriser. I dokumentet fra forslagsstillerne står det: «Situasjonen for kommende vinter fryktes å overgå «krisevinteren» 2002-2003.» Regjeringspartiene viser til at prisene på den nordiske elbørsen har falt den siste tida. Sjøl om kraftprisene i Norge har gått ned som følge av høye temperaturer og stor nedbør den siste tida, ser regjeringspartiene svært alvorlig på forsyningstryggheten. Det må regnes med høye kraftpriser i Norge utover vinteren, og i verste fall må forbruket reguleres ned gjennom avtaler Statnett har inngått med enkeltselskap i den kraftkrevende industrien for å sikre forsyningstryggheten. Dette ser regjeringspartiene på som en svært alvorlig situasjon. Regjeringspartiene er enig i Finansdepartementets vurdering av at reduksjon i avgifter ikke gir tilsvarende nedgang i prisen til forbruker, men at produsentprisene vil kunne bli presset opp og på den måten gi enda større inntekter for kraftprodusentene. Regjeringspartiene mener derfor at reduksjon av elektrisitetsavgifta og/eller halvering av moms på elektrisk kraft bare vil forsterke problemet med den nåværende ubalansen mellom produksjon og forbruk i Norge, og frykter dermed at enda høyere priser og enda større forsyningsproblem for forbrukerne kan bli resultatet etter en slik endring. Regjeringspartiene ser det slik at forslaget i dokumentet om reduksjon i avgift på elektrisk strøm ikke vil virke etter formålet til forslagsstillerne, og ber derfor om at forslaget blir avvist.