Regjeringen prioriterer trafikksikkerhet svært høyt. Samferdselssektoren er en omfattende sektor og griper inn i mange sektorer. Jeg vil nevne helse for å forebygge trafikkulykker og gode veger for å hindre dødsulykker. Regjeringen Stoltenberg legger derfor opp til en historisk satsing på samferdsel i dette budsjettforslaget. Regjeringens forslag innebærer en økning på 2,5 milliarder kr i forhold til regjeringen Bondeviks budsjettforslag for 2006. Det er første gang at noen regjering innfrir løftene og målene i Nasjonal transportplan totalt sett for Statens vegvesen og Jernbaneverket. I flere år har lave bevilgninger ført til mangelfullt vedlikehold av veger og jernbane. Derfor foreslår Regjeringen å øke vedlikeholdsbevilgningene. Næringslivet ønsker å ha trygge og gode transportmuligheter for å nå markedene der produktene fra distriktene skal selges. Det er viktig for denne regjeringen å legge forholdene til rette for et rikt næringsliv i hele landet. Hvis det er arbeidsplasser og gode velferdstilbud, vil folk velge å bosette seg i distriktene. Men en forutsetning for at dette kan skje, er at det også er gode samferdselstilbud. For å understreke næringslivets behov for gode kommunikasjoner kan jeg nevne et eksempel fra et flott fylke som heter Hedmark. Bedriften Moelven ByggModul AS må søke om dispensasjon for å transportere sine hus ut av fylket. Uten dispensasjon ville Moelven ByggModul vært tvunget til en uheldig reduksjon av industrivirksomheten i innlandet. Jeg vil slå et slag for drosjenæringen, som er en viktig del av transportsystemet i distriktene og en del av kollektivtilbudet. Mange fylker har et tilbud med bestillingsdrosje til dem som ikke har bussforbindelse. Og alle fylker har en TT-ordning, hvor eldre og funksjonshemmede får tilbud om drosjetransport med lav egenandel. Dette fungerer godt, det bryter isolasjon og gir et bedre sosialt liv for mange eldre. Regjeringen legger vekt på trafikksikkerhet, og jeg er sikker på at en vegstandard der det er plass til midtdeler, vil redusere antall trafikkulykker. På alle stamvegene i Hedmark er det en stor andel trailerulykker, og selv om lastebiler er innblandet i mange ulykker, er det i de fleste av disse tilfellene ikke trailersjåføren som er årsaken til ulykken. Mange av disse ulykkene kunne ha vært unngått med midtdeler. Med dette budsjettet øker vedlikeholdsbudsjettet så mye at forverringen av vegene stopper. Vegvedlikehold økes med hele 500 mill. kr i 2007, og det er 25 pst. opp. Utviklingen snus. Vegene blir bedre, vinter og sommer. Blant annet er budsjettet til asfaltering økt med 33 pst., og er nå så stort at det blir mulighet for nyasfaltering på 1 500 km riksveg i 2007. Norges Lastebileierforbund er svært fornøyd med at Regjeringen har satset på vedlikehold i dette budsjettet, og lastebilnæringen skal en lytte til. Det er en yrkesgruppe med erfaring og kunnskap. På den ulykkesbelastede stamvegen rv. 3 må det skje en utbedring. Det må legges ny asfalt på de strekningene som bør breddeutvides. Vegvesenet i Hedmark har klart å utvide bredden, samtidig som vedlikeholdet av vegdekket gjennomføres. Jeg vil gi Vegvesenet i Hedmark ros for å tenke nytt. Dette prosjektet har vist seg å være svært lønnsomt, og jeg håper statsråden vil bidra til at dette prøveprosjektet kan videreføres for å redusere ulykkesomfanget. Å bygge veger i Norge er både dyrt og vanskelig på grunn av de topografiske forhold. Jeg vil påpeke behovet for å bygge tunneler der det er fare for ras. Andre steder er det nødvendig å ta noe av dyrket mark. Jeg vil si det på denne måten: For å lage en omelett må en nødvendigvis knuse noen egg – ingen kan vel finne på å forlange omelett og likevel kreve at eggene skal fredes. Slik er det faktisk også når vi skal bygge veger. Vi blir av og til nødt til å ta noe matjord for å bygge tryggere og mer trafikksikre veger. Jeg vil også understreke at flyt i trafikken er bra for miljøet. Når vogntog står i kø på vegene våre, vil det øke forurensningen. Samferdselspolitikk er selvsagt ikke bare veger, men når en kommer fra innlandet, er det naturlig å fokusere på god vegstandard. Men også når det gjelder jernbanen, har Regjeringen lagt fram et historisk godt budsjett i tråd med Nasjonal transportplan. Det er nødvendig at mer av tungtransporten overføres til sjø og bane, og jeg er svært fornøyd med at også frakt av gods på bane blir innlemmet i ordningen med kompenserende tiltak og avtaler om NOx-reduksjon. Ett godstog kan frakte like mye som 24 fullastede vogntog. Regjeringen er i ferd med å framforhandle kjøp av persontransport med tog fra 2007. Jeg forventer at departementet vil vektlegge behovet for forbedringer i togtilbudet, og at dette vil føre til en styrking av tilbudet på strekninger som har mangelfullt tilbud i dag. Her vil jeg bl.a. nevne at togtilbudet Oslo-Stockholm blir startet opp igjen. Denne togstrekningen ble som kjent lagt ned i 2005. Jernbanen er det mest miljøvennlige reisealternativet. Med gode togtilbud og god regularitet vil flere ønske å ta tog i stedet for å kjøre egen bil. Toget frakter 52,5 millioner mennesker hvert år. Til og fra Oslo går det 730 tog pr. dag. Tenk om alle skulle kjøre egen bil! Det ville bety kaos og ytterligere belastning på vegnettet. 80 pst. av dagens tog bruker elkraft. Bedre tilrettelegging kan øke persontrafikken, og med tilfredsstillende skinnegang kan toget kjøre fra Oslo til Fredrikstad, Hamar og Tønsberg på under én time. I bladet For Jernbanen nr. 4 står det: «Det gleder oss at budsjettet er i samsvar med de innspill vi har kommet med på forhånd dvs. økt fokus på vedlikehold og fornyelse samt rasjonell framdrift på igangværende utbygginger. Vi er også glade for at el-avgifta endelig blir fjerna og at togselskapene ikke blir diskriminert i forhold til NOx-avgift på diesel.» Regjeringen leverer. Regjeringen vår legger opp til den største satsingen på bredbånd noensinne, 122 mill. kr er satt av til satsingen. Målet er at alle skal ha tilgang på bredbånd i løpet av 2007. Bredbånd er en viktig forutsetning for spredt bosetning og distriktsbasert næringsliv i vårt langstrakte land. Regjeringen har tatt en rekke grep på samferdselsområdet for å sikre at offentlige ressurser blir utnyttet på en effektiv måte. Regjeringen har varslet at den vil legge fram en strategiplan for norsk luftfart. Luftfart er en sentral del av transporttilbudet, særlig i deler av Distrikts-Norge. Både kortbanenettet og stamrutenettet er en viktig del av infrastrukturen. Ordningen med at flyplasser som går med overskudd, betaler for de ulønnsomme flyplassene, er en bærebjelke i et godt landsdekkende tilbud. De bevilgningene som Regjeringen foreslår til kjøp av bedriftsøkonomisk ulønnsomme flyruter, gir bl.a. rom for å redusere maksimalprisen på kortbanerutene i Finnmark og Nord-Troms. Jeg er også svært fornøyd med at statsråden og Regjeringen vil styrke passasjerenes rettigheter, bedre sikkerheten og redusere uregelmessighetene i luftfarten. Hovedmålet i samferdselspolitikken er knyttet til økt trafikksikkerhet, regional utvikling, en mer miljøvennlig transport og et mer effektivt og tilgjengelig transportsystem i hele landet. Den rød-grønne regjeringen mener at transportinfrastrukturen er et offentlig ansvar. Samferdsel er en grunnleggende forutsetning for bosetting, næringsutvikling og ressursutnytting. Regjeringspartiene stod sammen med Fremskrittspartiet da Nasjonal transportplan ble vedtatt. Det er vi fornøyd med. Nå har regjeringen Stoltenberg levert et samferdselsbudsjett som følger opp det som ble lovet i Nasjonal transportplan. Alt er slett ikke bra. Det er langt igjen, men vi er på vei. I motsetning til visse andre talere har jeg nå prøvd å fokusere på Regjeringens politikk. Jeg vil benytte anledningen til å takke komiteens leder for godt samarbeid om budsjettet. God ledelse av komiteen!