Forekomsten av overvekt og fedme er økende i Norge, både blant barn, unge og voksne. Og som representanten påpeker, er sjukelig overvekt en risikofaktor for flere alvorlige sjukdommer. Derfor er det rettet særskilt oppmerksomhet mot denne pasientgruppa de senere årene, og det har ført til at behandlingstilbudene innen både kirurgi og livsstilsendring er blitt flere og bedre. I et folkehelseperspektiv er forebyggende arbeid selvfølgelig viktig. Å motivere til variert kosthold og økt fysisk aktivitet er et vesentlig bidrag for å unngå og redusere overvekt og dermed forebygge en rekke helseplager. Men på toppen av det kommer også det genetiske som en ikke har så mye herredømme over. Det er også viktig at pasienter som er sjukelig overvektige, og som står i fare for å utvikle alvorlige følgesjukdommer, får et godt tilbud i helsetjenesten. De siste årene har tilbudet til denne pasientgruppa som nevnt blitt vesentlig bedre. Alle de regionale helseforetakene har etablert regionale sentre som har ansvar for å utvikle behandlingstilbud til denne pasientgruppa. De tilbyr nå kirurgisk behandling, og de fleste har iverksatt eller har under planlegging livsstilsendrende tilbud. Tidligere ble ca. 20 pasienter operert i året, nå blir mer enn 250 operert. Det er særlig viktig å utvikle gode behandlingstilbud til alvorlig overvektige barn og unge. Derfor er Sosial- og helsedirektoratet tildelt midler for å understøtte prosjekter for denne pasientgruppa, både i primærhelsetjenesten og i spesialisthelsetjenesten. Prosjektene skal bidra til å utvikle bedre behandlingstiltak og evaluere effekten av dem. Ullevål universitetssjukehus HF har også mottatt midler de to siste årene for å utvikle et behandlingstilbud til alvorlig overvektige barn. I tillegg er slike tilbud under utvikling, bl.a. ved St. Olavs Hospital i Trondheim og i Helse Bergen HF. Pasientrettighetsloven og prioriteringsforskriften har klare kriterier for tildeling av retten til nødvendig helsehjelp. I forskriften er, som representanten helt sikkert kjenner til, tre kriterier for prioriteringer lagt til grunn: Det ene er tilstandens alvorlighet, det andre er forventet effekt av helsehjelpa, og det tredje er kostnader i forhold til effekt. Ifølge pasientrettighetsloven skal pasienter som blir tildelt rett til nødvendig helsehjelp, få fastsatt en individuell frist for behandling. Dette vurderes for hver enkelt pasient og baseres på medisinske kriterier. Dersom denne fristen overskrides, har pasienten krav på å få tilbud om behandling hos private eller i utlandet. Med andre ord skal det være medisinske indikasjoner hos den enkelte pasient som er tildelt retten til nødvendig helsehjelp, som skal avgjøre når vedkommende skal behandles. Det er sjølsagt slik, som representanten påpeker, at intensjonen i pasientrettighetsloven også gjelder for denne pasientgruppa – la det være helt klart. Etter min vurdering har de regionale helseforetakene nå tatt tak i arbeidet med å utvikle behandlingstilbudet til alvorlig overvektige på en god måte. Det er likevel slik at behandlingstilbudet til denne gruppa fortsatt er i en oppbyggingsfase – det betyr at vi har et godt stykke igjen – og da vil det selvfølgelig ofte være køer i oppstartingsfasen. Derfor vil jeg forsikre representanten om at jeg vil følge dette nøye når det gjelder utviklinga av behandlingstilbudet for denne gruppa også i tida framover.