Først vil jeg rette en takk til representanten Signe Øye, som gjennom interpellasjonen setter dette temaet i fokus. Jeg vil starte med å understreke at Senterpartiet ønsker å ha et folkeforsvar, ikke et ensidig, vervet forsvar. Allmenn verneplikt skal være fundamentet for det norske forsvaret. Den allmenne verneplikten sikrer at vi har soldater fra alle samfunnslag inne til førstegangstjeneste. I Senterpartiets program står det at Senterpartiet vil ha flere kvinner inn i Forsvaret. Videre står det at vi vil ha sesjon for både kvinner og menn, og endre sesjonen til en militærfaglig dag på de videregående skolene. Nå har vi fått på plass frivillig sesjon for jenter. Blir det neste skrittet å invitere alle jenter inn til førstegangstjeneste? Hva med en militærfaglig dag på de videregående skolene for å gjøre Forsvaret mer mangfoldig enn det tradisjonelt har vært? Som tidligere nevnt vedtok FNs sikkerhetsråd i oktober 2000 resolusjon 1325 om kvinner, fred og sikkerhet. Dette var første gang i FNs historie at Sikkerhetsrådet tok stilling til spørsmål omkring kvinners roller og erfaringer i væpnet konflikt. Resolusjon 1325 «retter en sterk henstilling til FNs medlemsland om å sikre økt representasjon av kvinner på alle beslutningsnivåer i nasjonale, regionale og internasjonale institusjoner og tiltak som skal hindre, styre og løse konflikter». Medlemslandene skal i sine trenings- og opplæringsprogrammer innarbeide elementer som går på vern, rettigheter og spesielle behov for kvinner, og om betydningen av at kvinner deltar i all fredsbevarende og fredsbyggende virksomhet. Det har vært en betydelig kompetanseoppbygging i Forsvaret innen dette området. Det norske forsvaret oppfyller allerede flere av Regjeringens prioriteringer i resolusjonen, og fokuserer nå på å nå de resterende målene for å stimulere til mangfold og likestilling i organisasjonen. Forsvaret må være en organisasjon i pakt med tiden. Det har andre talere understreket. I Norge har vi heldigvis kommet mye lenger enn mange andre land når det gjelder likestilling og representasjon av kvinner i offentlig og privat sektor. Det er derfor helt naturlig og nødvendig at kvinneandelen økes, og at vi viser det i praksis. Et område vi må jobbe med framover, er å tilrettelegge for familier i Forsvaret, slik at det bl.a. blir lettere for forsvarsfamilier å bosette seg i forsvarskommuner. Senterpartiet mener verneplikten er grunnlaget og verktøyet for å få flere kvinner inn i Forsvaret. Debatten som nå går om framtidige modeller for verneplikten, er interessant og aktuell. En av modellene er å innkalle vernepliktige til en lengre, men mer attraktiv tjeneste, på inntil to år. En annen modell er å kalle inn mange til en kort tjeneste, der Hæren aktivt kan rekruttere de beste til videre tjeneste. Noen leker med tanken om å legge et miljøelement inn i den siste delen av en slik tjeneste, hvor noen av rekruttene velger det som et framtidig kompetanseområde. Vi vet vi har store miljøutfordringer, særlig i nordområdene. Et sivilforsvarselement der vi får en enhet som er spesielt rettet inn mot det, jf. trusselen fra elementer ute i verden, og en profesjonell del er noe vi bør ha med oss i debatten videre. Jeg er overbevist om at det er et viktig moment, og at debatten om framtidens verneplikt også vil innbefatte om kvinner skal kalles inn, eventuelt inviteres til, verneplikt. Dette er noe jeg ser fram til å diskutere i tiden som kommer – selv om jeg hører med interesse at jeg er definert inn i gruppen som har den laveste intelligensen og bærer det minste samfunnsansvaret.