Kraftkrisen i Midt-Norge kan i verste fall inntreffe allerede i 2007 om ikke vannmagasinene i regionen fylles mer enn det som er dagens situasjon. Vi er også i ferd med å gå inn i en situasjon med uakseptabel høy pris på kraften vi bruker. Regningen som i disse dager sendes husholdningene, viser at prisen har passert 1 kr pr. kWh i deler av området. Jeg nevner dette fordi vi ikke kan stelle oss slik at vi både mangler kraft og dernest påfører husholdninger og næringsliv store strømregninger. Det tåles ikke! Problemet er at det produseres for lite kraft i området. Til nå har gapet mellom forbruk og produksjon vært dekket gjennom overføring av kraft fra andre landsdeler. Men nå er kapasiteten i nettet i det alt vesentlige fullt utnyttet. Kraftig økning i kraftforbruket i årene som kommer, vil gi oss store utfordringer og trolig problem. Mange peker på at det er Regjeringens ansvar å sørge for en sikker kraftforsyning i framtiden. Det er et ansvar enhver regjering har, men dagens regjering er satt i en alvorlig klemme fordi nye overføringslinjer eller ny produksjon ikke kan komme på plass så å si over natten. Men i dag nytter det ikke å skylde på tidligere regjeringers forsømmelser. Nå står vi overfor to hovedutfordringer: løsning på den kortsiktige og mer akutte situasjonen og løsning på den mer langsiktige. Statnett har anslått at gapet mellom produksjon og forbruk i et år med normal nedbør kan bli på 9 TWh i 2010. Møre og Romsdal kan alene komme til å stå for 6 TWh av denne underdekningen. Årsaken er veksten i det alminnelige forbruket og et voksende industrieventyr med store lokomotiver som Hydro Aluminium i Sunndal, Hustadmarmor og Ormen Lange – i tillegg kommer et blomstrende næringsliv for øvrig. Uansett hvilke sparetiltak som måtte settes i gang, er det ikke mulig å dekke behovet for ny kraft i området. Og vi kan ikke lenger sitte og se på at det ikke er nok kraft. De tre forannevnte bedrifter er rene eksportbedrifter, noe som betyr at det er skjebnesvangert hvis ikke produksjonen går for fullt i alle døgnets timer i alle årets dager. Vi må sikre nok kraft, og vi må sikre kraft til en pris på linje med landet for øvrig, slik en enstemmig komite uttrykker det. Det langsiktige behovet må dekkes gjennom produksjon innenfor regionen etter tre hovedlinjer. For det første må behovet løses gjennom bygging av gasskraftverk. Den nåværende regjering har beredt grunnen for dette gjennom å fornye konsesjonen for gasskraftverket på Skogn og å gi en ny konsesjon til gasskraftverk på Tjeldbergodden med krav om CO2-håndtering. Statoil og Shells prosjekt med fangst, transport og injeksjon av CO2 i oljefeltene er i denne sammenheng meget spennende. Regjeringen har varslet at den vil bidra til CO2-håndteringen både her og ved andre verk. Dernest er det forhåndsmeldt en spennende søknad fra Industrikraft Møre om bygging av gasskraftverk med CO2-håndtering i tilknytning til virksomheten ved Hustadmarmor AS. For det andre har Regjeringen varslet en storstilt satsing på miljøvennlig og ny fornybar energi. Jeg forventer at statens redskap, Enova, de nærmeste årene har sterk oppmerksomhet på satsing i Midt-Norge. Jeg forventer òg at Statnett gjør det som er mulig for å forbedre nettkapasiteten. Den aller største utfordringen er å sikre tilgang på kraft i perioden inntil gasskraft og mer ny fornybar energi er på plass. Vi må selvsagt sette inn alle virkemidler for raskt å få til gode enøktiltak, produksjon av miljøvennlig kraft m.m. Og så må vi definitivt være forberedt på å sette inn tilleggskraft produsert i området når det ikke er mulig å overføre nok kraft fra områdene utenfor Midt-Norge. Så langt ser det ut til at vi må være beredt på å ta i bruk mobile gasskraftverk, eventuelt også mindre moduler av permanente gasskraftverk. Det er selvsagt et miljømessig mål at disse mobile gasskraftverkene skal gå minst mulig. Og viktig: De ekstra kostnadene ved slik produksjon må dekkes over sentralnettet, slik en samlet komite har uttrykt det i innstillingen. La meg til slutt understreke at det ikke blir forstått eller akseptert at strømkundene i Midt-Norge skal påføres høyere strømpriser enn strømkundene i landet for øvrig.