Stortingsrepresentantene Robert Eriksson, Kenneth Svendsen, Kari Kjønaas Kjos, Siv Jensen og Harald T. Nesvik fremmer forslag om endringer i lov om folketrygd som belønner dem som ønsker å arbeide etter fylte 67 år. I innstillingen får representantene fra Fremskrittspartiet støtte fra Høyre i et forslag til vedtak som ber Regjeringen legge fram forslag for Stortinget om slike endringer. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet og Høyre, mener at tiltakene som skal gjøre det lettere å kombinere arbeid og trygd, må gjelde alderspensjonister generelt, og vil derfor avvente en helhetlig gjennomgang i pensjonsmeldingen som fremmes høsten 2006. Regjeringen har bebudet at den vil gjøre det lettere å kombinere arbeid og trygd og vil legge til rette for en seniorpolitikk som bidrar til at eldre oppfattes som en positiv ressurs for arbeidslivet. Dette har altså bred tilslutning i Stortinget. Dagens sak dreier seg mer om hvordan vi går fram. Alderspensjonister mellom 67 og 70 år kan etter gjeldende regelverk tjene inntil to ganger grunnbeløpet, eller vel 121 000 kroner før årets regulering av trygdene, som Stortinget skal behandle neste uke. Dette er nær ti ganger mer enn AFP-pensjonister, som bare kan tjene 15 000 kroner uten avkorting. Hovedbegrunnelsen for forskjellene er knyttet til de fordeler en som AFP-pensjonist har skattemessig og gjennom at en opprettholder rettigheter i folketrygden tilsvarende de rettighetene de har som innbetaler pensjonspremie fram til 67 år. Forslagsstillerne ønsker et system der folketrygdens alderspensjoner gjøres mer fleksible i forhold til aldersgrensen og pensjonens størrelse, slik at de som ønsker det, for eksempel kan gå av etter 60 år med en lavere pensjon tilpasset opptjeningsgrunnlaget. I denne omgang begrenser likevel forslagsstillerne seg til dem som er mellom 67 og 70 år. I Stortingets pensjonsforlik fra 2005 ber Stortinget Regjeringen om å komme tilbake til hvordan et framtidig tidligpensjonssystem i folketrygden skal se ut. Et bredt flertall i Stortinget sier at grunnlaget bør være at det skal lønne seg å arbeide for dem som er over 62 årat det skal være bedre muligheter for å kombinere pensjon og arbeidat den øvre grensen for pensjonsopptjening på 70 år skal fjernes I sitt brev til arbeids- og sosialkomiteen viser statsråden til at Regjeringen nå arbeider med en stortingsmelding der disse ufordringene vil være sentrale. På grunnlag av dette deler jeg fullt ut statsrådens vurdering av at det ikke bør fremmes forslag om endringer i dagens folketrygd før Stortinget får en samlet behandling som kan gjelde alle pensjonister. Forslagsstillerne viser til Soria Moria-erklæringens punkt om at Regjeringen vil sørge for en seniorpolitikk som bidrar til at eldre oppfattes som en positiv ressurs for arbeidslivet. Det er viktig. De deler denne målsettingen og ser sitt forslag som et tiltak for å nå den. Det kan de ha rett i, men Regjeringen er altså i full gang med arbeidet med en stortingsmelding om pensjon, hvor et viktig element vil være at det skal lønne seg pensjonsmessig å stå lenger i arbeid. Stortingsmeldingen er bebudet å være rett rundt hjørnet. Jeg er sikker på at vi vil være tjent med å få drøftet denne viktige saken i lys av Stortingets bestilling og Regjeringens helhetlige gjennomgang av pensjonssystemet vårt. Det vil være å etterleve den bestillingen Stortinget tidligere har gitt. Derfor foreslår et bredt flertall i arbeids- og sosialkomiteen at forslaget fra representantene Eriksson, Svendsen, Kjønaas Kjos, Jensen og Nesvik vedlegges protokollen. Det er ingen som ønsker å avvise forslaget som et element i den omleggingen av pensjonssystemet vi vil fram til, men den bør behandles i sin rette sammenheng.