Det er positivt at stadig flere barn og unge innen psykisk helsevern får behandling. Antall barn og unge som er tatt inn til behandling, økte fra 4 428 i tredje tertial 2003 til 5 418 i tredje tertial 2004, noe som tilsvarer en økning på 22 pst. I Opptrappingsplanen for psykisk helse er målet å tilby hjelp til 5 pst. av barne- og ungdomsbefolkningen, og dette målet er klart innenfor rekkevidde. Samtidig øker antallet barn og unge som oppsøker hjelp. Ventetiden er ofte svært lang, og det er flere som venter på behandling. Jeg er enig med forslagsstilleren i at det er bekymringsfullt, fordi det påfører pasienter og pårørende unødige belastninger. Det er også grunn til å ta på alvor tilsynsrapporter som avdekker at allerede innførte pasientrettigheter ikke følges opp skikkelig. Flere henvisninger og økning i ventelistene innen psykisk helsevern for barn og unge er en utfordring, men samtidig et uttrykk for at vi er i stand til å gi flere et tilbud. Det er viktig at vi møter utfordringer med offensive virkemidler, for det å bidra til en god psykisk helse for barn og unge er den mest framtidsrettede investering man kan tenke seg. Jeg er svært glad for at helse- og omsorgsministeren i styringsopplegget for 2005 har gitt de regionale helseforetakene klar beskjed om at den prosentvise veksten innenfor psykisk helsevern skal være sterkere enn innenfor somatikken. Dette er et tydelig signal om at dette feltet skal prioriteres også innenfor fordelingen av de ordinære budsjettmidler i spesialisthelsetjenesten. Jeg har også merket meg at Regjeringen i strategiplan for barns og unges psykiske helse har satt opp et mål om å redusere ventetiden for vurderingssamtale til ti dager i løpet av opptrappingstiden. Høyres utgangspunkt i denne debatten er at vi må være åpne for å prøve ut alle tilgjengelige virkemidler for å bedre kvaliteten på det tilbudet som gis innenfor psykisk helsevern for barn og unge. Det er bakgrunnen for at vi støtter forslaget fra Bjarne Håkon Hanssen om å be Regjeringen legge fram en sak med vurdering av om en ventetidsgaranti for behandling av barn og unge som er psykisk syke, kan være et egnet virkemiddel for å redusere ventetiden. Det er imidlertid ingen grunn til å legge skjul på at det under høringene har framkommet innvendinger fra faglig hold mot innføring av en ventetidsgaranti. Både foreningen Voksne for Barn og Pasientombudskollegiet gav klart uttrykk for at innføring av en ny garanti ikke er det rette svaret på de utfordringene barne- og ungdomspsykiatrien står overfor. Begge mente at de rettighetene som allerede eksisterer i pasientrettighetsloven, er gode nok, og at utfordringen først og fremst er å sørge for at dagens rettigheter blir oppfylt. Det er også stilt spørsmål ved om en standardisert ventetidsgaranti vil ivareta hensynet til barns og unges behov for raskere hjelp enn det den standardiserte garantien oppstiller. Og videre er det grunn til å vurdere hvorvidt ventetidsgarantier for bestemte pasientgrupper kan innebære at disse vil bli prioritert framfor andre pasienter som kan ha svært alvorlige sykdomstilstander. Til tross for de innvendinger som har framkommet, er Høyre, som sagt, innstilt på å vurdere dette spørsmålet med et åpent sinn, på bakgrunn av de vurderinger Regjeringen nå skal legge fram for Stortinget. Det må uansett ikke herske noen tvil om at vi ønsker et fortsatt sterkt fokus på å skape et best mulig tilbud til barn og unge med psykiske lidelser, slik at målet i opptrappingsplanen kan nås både hva gjelder kvantitet og ikke minst kvalitet.