Jeg viser i all hovedsak til saksordførerens innlegg i denne saken. Vi fra Arbeiderpartiet slutter oss også i store trekk til forslagene i Ot.prp. nr. 39. Jeg vil også ta opp de forslagene som Arbeiderpartiet har sammen med andre partier. Arbeiderpartiet støtter i hovedsak de forslag som fremmes i proposisjonen, men på noen punkter går vi inn for andre løsninger enn dem Regjeringen har skissert. Arbeiderpartiet deler Regjeringens vurdering av at det på sikt er et mål at det skal være plikt for andre enn små foretak å utarbeide årsregnskap i samsvar med de internasjonale regnskapsstandardene, heretter kalt IFRS, enten fullstendig IFRS etter IFRS-forordningen eller forskrift om forenklet IFRS. Vi støtter forslaget om fortsatt adgang til å utarbeide årsregnskap i samsvar med gjeldende grunnleggende regnskapsprinsipper og vurderingsregler innenfor rammen av disse, både for små og øvrige foretak. Arbeiderpartiet deler Regjeringens vurdering av behovet for tilpasning av norsk regnskapslovgivning til internasjonale regnskapsstandarder, også utenfor IFRS-forordningens område. For små foretak tilsier det imidlertid en avveining mellom kostnader og det å nytte flere avvik fra avanserte og omfattende krav etter de internasjonale regnskapsforskriftene. Arbeiderpartiet støtter forslaget om at overgangsregler for forenklet IFRS også bør omfatte morselskapets selskapsregnskap i konsern som utarbeider regnskap etter IFRS-forordningen, samt datterselskap av utenlandske, børsnoterte konsern. Arbeiderpartiet støtter nemlig ikke forslaget om at det skal åpnes for bruk av funksjonell valuta som regnskapsvaluta i årsregnskapet. Bruk av annen valuta enn norske kroner som regnskapsvaluta vil svekke årsregnskapet som grunnlag for kontroll og statistikk. Ut fra hensynet til oversiktlighet mener vi derfor at regnskapsvaluta for årsregnskap skal være norske kroner. Årsregnskapet kan presenteres i norske kroner eller i euro. Arbeiderpartiet mener videre at det er et viktig prinsipp at årsregnskap og årsberetning for norske selskap avlegges på norsk, og at andre språk eventuelt må komme i tillegg til det. Vi går derfor imot forslaget om at departementet ved forskrift eller enkeltvedtak skal kunne bestemme at et årsregnskap eller en årsberetning kan være på et annet språk. Videre mener Arbeiderpartiet at spørsmålet om avsatt utbytte er et spørsmål av stor offentlig interesse. Det er derfor ikke tilstrekkelig at avsatt utbytte framgår av selskapets årsberetning, slik Regjeringen foreslår. Arbeiderpartiet går derfor inn for at informasjon om hva som er foreslått utdelt som utbytte, synliggjøres også i regnskapet. Regjeringen foreslår at «årsverk» innføres som et konsekvent begrep i regnskapsloven i stedet for ordet «ansatte». Arbeiderpartiet mener at informasjon om både antall ansatte og antall årsverk er av allmenn interesse og derfor klart bør framgå av regnskapet. Arbeiderpartiet støtter forslaget om å utvide notekravene i regnskapsloven i samsvar med rekommandasjonen om rapportering av ytelser til ledende personer, som nå er vedtatt av EU-kommisjonen. Regjeringen har bl.a. foreslått at det skal opplyses om antall aksjeopsjoner som er tilbudt, eller aksjer som er gitt av foretaket i løpet av regnskapsåret, og vilkårene for å benytte disse. Arbeiderpartiet støtter dette forslaget og er uenig med et flertall i komiteen som mener at det er tilstrekkelig å opplyse om antall tildelte opsjoner. Arbeiderpartiet ser det som positivt at de nye reglene vil innebære bedre oversikt over lønn og annen godtgjørelse til ledere, men mener at tiltakene burde gått en del lenger. Regnskapslovgivningen bør pålegge alle selskaper å redegjøre for selskapets holdninger og prognoser om den framtidige lederlønnsutviklingen i årsberetningen og i delårsrapporten. Det bør videre opplyses om ansatte som har ytelser på linje med eller høyere enn de ytelser en daglig leder har. Det bør også opplyses om ledende personer som har mer enn ett verv eller oppdrag i et konsern, og hvor i konsernet disse opererer.