Det vi behandler nå, er et Dokument nr. 8-forslag fremmet av Fremskrittspartiets tre representanter i kommunal- og forvaltningskomiteen. Forslagsstillerne ber Regjeringen utrede og gjennomføre obligatorisk testing av innvandreres norskkunnskaper og kjennskap til norske samfunnsforhold, norsk historie og vestlig kultur. I etterkant av det skal man ha en test som avgjør om man får statsborgerskap eller ikke. Det er forslaget. I forslaget viser forslagsstillerne til statsborgerskapstesten i Danmark, der søkere for å bestå prøven må besvare riktig 28 av 40 spørsmål om danske samfunnsforhold, geografi, befolkning samt livet som samfunnsborger i Danmark. I tillegg til en slik samfunnstest skal man i Danmark også gjennomgå en egen språktest for å få statsborgerskap. Som saksordfører må jeg opplyse at Fremskrittspartiet har blitt stående alene om forslaget sitt i komiteen. Det er viktig for meg å understreke at det brede flertall i komiteen, som favner alle partier unntatt Fremskrittspartiet, er helt tydelig på at det skal stilles krav framover i forhold til at innvandrere skal lære seg norsk og sette seg inn i grunnleggende norske samfunnsforhold. Som komiteens flertall helt riktig viser til, har Stortinget allerede vedtatt at man fra 1. september 2008 skal ha som vilkår for innvilgelse av statsborgerskap at søkeren enten har gjennomført 300 timer opplæring, eller at søkeren kan dokumentere tilstrekkelige kunnskaper i norsk eller samisk. Departementet redegjør i sitt svarbrev til komiteen for hva som regnes som tilstrekkelige kunnskaper. Fremskrittspartiet kan derfor ikke slå seg på brystet og si at de er de eneste som er opptatt av språkopplæring og samfunnsfagsopplæring. Vi, det brede flertall, stiller krav, men i tillegg til å stille krav viser flertallet også vilje til å prioritere språkopplæring og andre integreringstiltak. Samtidig som Fremskrittspartiet roper høyt om større satsing på integrering av innvandrere, vil partiet kutte i en rekke bevilgninger til formålet. I sitt forslag til statsbudsjett for inneværende år kuttet Fremskrittspartiet midlene til integrering og ulike innvandringspolitiske tiltak med over 1 milliard kr, ifølge en utregning i Aftenposten. Blant annet har partiet sagt nei til det nye Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, som skal koordinere og samordne og sørge for at vi får en effektiv integreringspolitikk. De har kuttet bevilgningene til UDI, og de har kuttet i bevilgningene til bosetting av flyktinger som har kommet hit. Det er viktig at det blir ført en politikk som bidrar til at alle innvandrere raskest mulig kan bidra med sine ressurser i det norske arbeidslivet og samfunnet for øvrig. Derfor er jeg glad for at det er så bred politisk enighet i denne saken, og at det er bred aksept for at det å gi våre nye borgere god språk- og samfunnsforståelse er helt avgjørende. Jeg opplever også at alle partier er samstemte i og åpne for disse nye og ytterligere tiltak for å nå målet om en bedre integrering. Videre vil jeg vise til brevet fra statsråden som er vedlagt innstillingen, der det på en god måte blir redegjort for det viktige arbeidet som har blitt og blir igangsatt på feltet. Forslagsstillerne har, som sagt, blitt stående alene om sitt forslag. Som saksordfører er jeg glad for at flertallet mener at krav om gjennomføring av opplæring er mer rettferdig og mer hensiktsmessig enn å knytte ervervelse av statsborgerskap opp mot et kunnskapskrav som gjør at folk kan få «stryk» eller «bestått» i forhold til å få bli statsborger i Norge.