Nok en gang ser vi at Bergen kommune og bergenserne er innovatører i utviklingen av framtidsrettede samferdselsløsninger. Allerede på 1950-tallet så prosjektene Puddefjordsbroen til Laksevåg og Eidsvågtunnelen til Åsane dagens lys, som følge av kreative løsninger og mennesker som ville noe for byen sin. Prosjektene ble finansiert privat, brukerbetalt, drevet privat, og overlevert fiks ferdig nedbetalt til staten til fri avbenyttelse. Det var en ordning statsråden kanskje burde se nærmere på også i dag. Senere kom dristige planer om å skaffe Bergen et tjenlig vegnett, en ambisiøs vegpakke som skulle løse trafikkorkproblemer i Bergen ved hjelp av et spleiselag mellom staten og bergenserne. Landets første bomring var et faktum, og for et par år siden ble bomringen i Bergen helautomatisk, ubemannet – først også med denne løsningen. Dette kommer vi nok til å se mer av andre steder i landet. Med andre ord: I Bergen har man nærmest tradisjon for å finne nye og utradisjonelle løsninger i en by med begrenset areal mellom fjell og fjord, og det er det som har nødvendiggjort dette. Men det har vært store løft for innbyggerne gjennom bl.a. brukerbetaling. Nok en gang lanseres nye løsninger, denne gang med betydelig vekt på kollektiv- og miljøhensyn. Det største vegprosjektet, Ringveg vest, vil løse et stadig voksende trafikkproblem i vest og sør på grunn av den endring i arbeidsplasslokalisering som de hurtigvoksende bydelene Kokstad/Sandsli og Flesland representerer. Bybanen kan bli et mønsterbruk hvis Bergen anordner og tilrettelegger dette tiltaket på en måte som tiltrekker seg passasjerer. Behandlingen i komiteen har avdekket driftsansvaret mellom Bergen og de andre samarbeidspartnerne. Slik vi oppfatter denne avklaringen, forutsettes det at tilbudet som bybanen skal gi bergenserne, utformes innenfor de rammer som Bergen kommune til enhver tid avsetter til formålet. Dette inkluderer selvfølgelig de midlene som blir tilført gjennom forsøksordningen. Byggestrekk 2 til Lagunen er utfordrende, men gir stor nytte. Det blir spennende å følge med og se når dette viktige grepet for kollektivtransporten i denne korridoren kan videreføres. Med en framtidig innfallsport for E39 sørfra nettopp til dette området gir dette spennende muligheter. Den tredje pilaren i Bergensprogrammet er Skansentunnelen, som skal avlaste det også i verdensmålestokk viktige miljøet på Bryggen. Høyre er litt bekymret over at dette prosjektet har kommet i bakgrunnen, og minner derfor om at dette ikke må bli ofret til fordel for de to andre store. Bergensprogrammet er en helhet hvor alle tre inngår. For vår del i Høyre hadde vi gjerne sett at Arnatunnelen gjennom Ulriken hadde vært med som et viktig miljøprosjekt. Det ville gitt store utslippsreduksjoner og mulighet for et meget rasjonelt busstilbud fra Arna. Men det er ikke til behandling i dag, så det får vi komme tilbake til ved en senere anledning. Under komiteens befaring i Bergen ble vi gjort kjent med at NSB hadde egne planer for byen, til dels meget dristige planer for Vossebanen og Fleslandstoget. Haken var imidlertid at Jernbaneverket og Bergen kommune ikke var samkjørt med NSB. Fra denne talerstolen må jeg få uttrykke en smule undring over dette, men jeg vil samtidig oppfordre partene til dialog og samspill til beste for byen. Bergen er Vestlandets hovedstad og trenger et visjonært grep på transportutfordringene og løsningene. Dagens vedtak gir muligheter, og jeg er overbevist om at Bergen vil forvalte disse mulighetene på en klok måte. Derfor regner jeg faktisk ikke med at dette er siste gangen vi fra Stortinget inviteres med på framtidsrettede løsninger som kan utvikle byen og transportstrukturen, samtidig som man er seg bevisst sine historiske og arkitektoniske verdier.