Vi vet at framtidsberegninger er usikre. Det gjelder økonomiske beregninger og beregninger som gjelder sammensetningen av befolkningen, antatt levealder og generelle utviklingstrekk. Dette sies også i meldingen. Men mye er også sikkert! Gjennom alle tider har kunnskapsnasjoner klart seg bra. Derfor blir også utdanning og forskning framhevet i perspektivmeldingen som et av de viktigste satsingsområdene for å oppnå økonomisk vekst. Andelen av befolkningen som har formell utdanning, og lengden på utdanningen, har økt over tid. De som nå går inn i arbeidsmarkedet, har helt klart mye mer utdanning enn de som går ut av det. Perspektivmeldingen peker på at jo mer man lærer i det formelle utdanningssystemet, desto bedre blir man i stand til å lære i arbeidslivet. En utvikler læringskompetanse. Det er en klart positiv sammenheng mellom utviklingen i kompetansenivået og den økonomiske veksten. Så kan en stille seg spørsmål om hva slags type utdanning som har betydning for innovasjon og økonomisk vekst. Vi vet ikke hvilken utdanning som gir størst verdiskaping på lengre sikt, fordi man i slike framskrivinger vil måtte basere seg på usikre antakelser om teknologisk utvikling og global arbeidsfordeling. Men som meldingen peker på, kan fokusering på entreprenørskap i skolen være viktig for framvekst av nye innovasjonsbaserte bedrifter rettet mot det internasjonale markedet. Tekniske nyvinninger er ofte et resultat av forskning og utvikling, enten internt i bedrifter eller i et samspill med forskningsinstitusjoner. Derfor må vi møte framtiden med økt fokus på utdanning og kompetanse. Det handler om tettere bånd mellom opplæring og næringsliv, og det handler om å skape tro og forventning til utvikling av ny kunnskap og ny kompetanse. Vi må stimulere til forskning og utvikling gjennom offentlig finansiering av forskningsinstitusjoner, universiteter og høyskoler. Vi må stimulere til økt forskning i næringslivet gjennom ulike virkemidler, som f.eks. subsidieordninger og skattefradrag. For et lite land som vårt kan det være mye å tjene på å lære av andre, i tillegg til å satse sterkt på egne utviklingsprosjekter. Men en forutsetning for det er at vi har et sterkt forskningsmiljø selv. Norge har i dag en økonomi som er sterkt preget av våre petroleumsressurser. Men disse ressursene vil etter hvert avta. Derfor er satsing på forskning helt nødvendig for å få fram ideer og næringer som en kan bygge videre på. Større vektlegging av næringsrettet forskning er viktig. Vi må skape en bedre samhandling og tettere kontakt mellom grunnforskning, anvendt forskning, forskerutdanning og næringsliv. En offensiv kunnskapsbasert næringsutvikling forutsetter et slikt aktivt samarbeid. Universitetenes rolle bør utvides slik at universitetenes kunnskap effektivt kan nyttegjøres i næringsutvikling. For Kristelig Folkeparti er det viktig å bidra til utviklingen av Norge som kunnskapsnasjon på høyt internasjonalt nivå og sikre en nasjonal styring av høyere utdanning. Vi vil arbeide aktivt for at rammebetingelsene til universitets- og høyskolesektoren forbedres, og vi vil verne om gratisprinsippet i høyere utdanning. Kristelig Folkeparti vil løfte fram de ideelle institusjonene innenfor høyere utdanning som en viktig del av den nasjonale utdanningsstrukturen. Videre vil vi øke forskningen opp til OECD-nivå, og vi vil at offentlige midler skal prioriteres til grunnforskning og næringsrettet forskning. Kristelig Folkeparti mener det er viktig å stimulere til økt kommersialisering av forskningsresultater ved universiteter, høyskoler og andre forskningsmiljøer. I tillegg til å være en viktig faktor for økonomisk vekst kan investeringer i forskning og utdanning bidra direkte til økt velferd. Kunnskapsutvikling har en egenverdi og spiller i tillegg en viktig rolle som grunnlag for en opplyst samfunnsdebatt og et velfungerende demokrati. Perspektivmeldingen legger føringer for handling. Den er en hjelp til å forberede seg til morgendagens samfunn. Vi må i dag planlegge for utviklingen av morgendagens kompetansesamfunn. Derfor legger også Regjeringen fram forskningspolitiske prioriteringer i en egen forskningsmelding i morgen. Den vil vise at denne regjeringen legger opp retningen for hvordan Norge skal bli en ledende forskningsnasjon.