La meg først slå fast at gode kunnskaper i matematikk er viktig. Som representanten Gundersen peker på, er det knyttet utfordringer til matematikk i norsk utdanning, og dette har vært synlig i lang tid. Det er grunn til bekymring at problemet ser ut til å være mer alvorlig i Norge enn i de fleste andre land som vi normalt sammenlikner oss med. Spørsmålet om glideflukt i basiskunnskaper baserer seg på oppslag i Nettavisen, der professor Tom Lindstrøm ved Universitetet i Oslo har sett på innholdet i lærebøker i matematikk for sjette og sjuende trinn fra 1960-tallet til 1999. Han mener vanskelighetsgraden har falt markant. Spørsmålet om å sette i gang undersøkelse er ikke uten videre enkelt å gi presist svar på, fordi det er lite forskningsbasert kunnskap som gjør oss i stand til virkelig å sammenlikne matematikkunnskapene på 1960-tallet og i dag. I tillegg har læreplanene i matematikk fått flere emner, og det er lagt større vekt på anvendelse og formidling. Å sette i gang undersøkelser om dette vil derfor neppe gi ny og nyttig kunnskap for satsing på matematikk spesielt og realfag generelt. Vi vet i dag mye om sviktende kunnskaper i matematikk, både gjennom nasjonale og internasjonale undersøkelser. Resultatene i matematikk fra bl.a. PISA og TIMSS peker på at norske lærere i mindre grad møter elevene med forventning om gode prestasjoner. Det såkalte overflatedykket som representanten Gundersen refererer til, er en bekreftelse på noe vi allerede vet. Derfor er realfag generelt og matematikk spesielt et satsingsområde for Regjeringen. La meg peke på en del sentrale grep som er tatt for å styrke nivået i matematikk i grunnskolen. Kunnskapsløftet innfører ny læreplan i matematikk med tydelige kompetansemål knyttet til grunnleggende kunnskap i faget. I arbeidet med læreplanen deltok fagpersoner fra sentrale matematikkmiljøer. Å kunne regne er innført som en grunnleggende ferdighet i alle fag. Det innføres kartleggingsprøver i regning og tallforståelse fra dette skoleåret. Timetallet i matematikk på barnetrinnet er økt de senere årene. Nasjonalt senter for matematikk i opplæringen har som oppgave å utvikle gode arbeidsmåter og spre kunnskap om disse. Den 7. juni i år la jeg fram strategien «Et felles løft for realfagene». Den skal være et redskap for alle som skal være med på å styrke matematikk, naturfag og de teknologiske fagene i Norge, både innenfor offentlig og privat sektor. Strategien peker ut områder der det skal og må satses, og er en videreutvikling av tidligere satsinger. Blant annet har jeg tatt initiativet til et nasjonalt forum for realfag, der både organisasjoner, bedrifter og statsråden deltar. Den viktigste faktoren for elevens læring er lærernes kompetanse. Regjeringen overførte i år 375 mill. kr til skoleeierne til kompetanseutviklingstiltak og foreslår det samme i budsjettet for 2007. Satsingen har matematikk som ett av de prioriterte fagene, og aktivitetsrapporten for 2005 viser at matematikk har hatt høy prioritet. Det finnes flere lyspunkter. La meg nevne at matematikk og naturfag er blant de mest søkte fagene til fordypning i lærerutdanningen. Som nevnt har vi allerede bred kunnskap om situasjonen i matematikk både gjennom nasjonale og internasjonale undersøkelser. Nå trenger vi først og fremst å fortsette satsingen på å styrke matematikkopplæringen i grunnutdanningen. Jeg ser derfor ikke behov for å sette i gang ytterligere undersøkelser om nivåsenkning i matematikk i grunnskolen knyttet til lærebøkene.