Representanten Brende peker på et utrolig viktig forhold. Det er ikke tilfredsstillende at Norge har underskudd på kraft. Men i motsetning til hva Brende nå nettopp sa, må kraftbalansen være et mål, etter mitt skjønn, ikke minst med tanke på miljø, verdiskaping, sysselsetting og framtidig vekst. At representanten Brende nå viser sin bekymring for kraftbalansen én måned etter at han selv satt i regjering, velger jeg å tolke positivt, som at Høyre nå vil bidra til å løse den viktige oppgaven som det er å bedre kraftbalansen. Det er spesielt i perioden 2001–2004 som avstanden mellom produksjon og forbruk har avtatt og blitt særdeles kritisk. Fra 1990 til 1994 eksporterte vi 35 TWh, fra 1995 til 2000 eksporterte vi over 10 TWh, mens vi i perioden 2001–2004, altså i forrige stortingsperiode, hvor Brende var en del av regjeringskollegiet, importerte hele 19 TWh – dette er den dårligste kraftbalansen i en fireårsperiode noensinne. Denne situasjonen har også et miljømessig viktig perspektiv. Fra 1995 til 2000 eksporterte vi altså over 10 TWh miljøvennlig kraft, til erstatning for nettopp kull- og kjernekraft, mens vi i perioden 2001–2004 importerte det dobbelte med kraft, basert på de samme negative energikildene. Vi erkjenner at utfordringen er stor, og at den krever en betydelig innsats. Vi erkjenner at vannkraften, som står for hele 99 pst. av vår elektrisitetsproduksjon, er sårbar. Men i sterk kontrast til Brende mener jeg at nettopp regjeringsplattformen på energiområdet er det mest positive som er lagt fram på mange år. Jeg vil også legge til at en aktiv energipolitikk smelter sammen med en ny, framtidsrettet og svært aktiv miljøpolitikk. Jeg er kanskje naiv, men jeg tror faktisk at også Høyre vil bifalle regjeringsplattformen på dette området, selv om jeg skjønner at Høyre trenger noe tid i disse dager for å vise entusiasme. Et viktig skritt i riktig retning er at nå er vesentlige og viktige forhold blitt avklart. Det er nettopp her hovedproblemet har vært: Det har ikke vært enighet i denne sal. Nå er det et flertall, et viktig flertall. Det viktigste bidraget for en bedre kraftbalanse er å ta naturgassen i bruk, som mange har vært innom. Skal vi lykkes med å ta i bruk de enorme energimengdene som naturgassen representerer, er det helt avgjørende at man løser de miljømessige utfordringene. I de fire siste årene var det markedet og markedet alene som skulle løse CO2-problemene knyttet til gasskraftverk. Vi har hele tiden sett at markedet ikke var svaret alene, og som tilsvar på markedets manglende evne er det nå lagt inn 20 mill. kr til oppstart av tidskritisk arbeid med CO2-håndtering og en verdikjede for CO2. Vi har sagt at vi skal bidra til en verdikjede for CO2. Her er det muligheter, ikke bare begrensninger, for det er faktisk pekt på mange store muligheter til betydelige inntekter om noe tid. Vi vil også effektivisere og optimalisere eksisterende vannkraftanlegg, som vil utgjøre et verdifullt bidrag. For å få dette til må vi mest sannsynlig endre lovverket og etablere motivasjon for nye investeringer. I tillegg har vi en rekke muligheter med nye fornybare energikilder, som vind, bioenergi, bølgekraft, osv., muligheter vi vil utnytte sammen med et sterkt fokus på å redusere veksten i kraftforbruket. Til slutt: Jeg kan forsikre representanten Brende om at den nye regjeringen og det nye stortingsflertallet fokuserer på og har klare mål for å bedre kraftbalansen med innsats på flere områder. Vi har startet på, og vi vil fortsette med dette arbeidet. Nå håper jeg også at Høyre igjen vil delta på en aktiv og konstruktiv måte for å bedre et så viktig område som kraftbalansen.