Jeg vil med en gang fastslå at slike forskjeller skal vi ikke ha. De regionale helseforetakene har ansvar for å tilby likeverdige tjenester til regionens befolkning. Helse- og omsorgsdepartementet har i bestillerdokumentet til helseforetakene for inneværende år slått fast at det forutsettes likeverdig behandling av kvinner og menn for samme typer plager. Spesielle utfordringer knyttet til kvinners eller menns helse må møtes med tilstrekkelig kunnskap og med ressurser. Det er ikke akseptabelt at kvinner og menn med samme type hjertelidelse får ulikt tilbud om utredning og behandling. Regjeringen vil følge opp Helse- og omsorgsdepartementets kvinnehelsestrategi hvor kunnskapsøkning og bedret pasientbehandling er viktige elementer. Regjeringens tiltredelseserklæring fastslår at det skal igangsettes et landsomfattende program for forskning på kvinnehelse. Dette er viktig. Jeg er glad for at forskning i helseforetakene bringer fram opplysninger som er viktige for å bedre helsetilbudet til befolkningen. Kjønns- og likestillingsperspektivet er helt nødvendig for å nå målet om et best mulig behandlingstilbud til alle. De regionale helseforetakene må derfor ta konsekvensen av ny forskning i medisinsk praksis, og jeg har forsikret meg om at de følger opp dette, også de siste opplysningene. Generelt sett kan man si at forskjellene i sykdomsmønsteret mellom kjønnene utjevnes. Kvinner utgjør nå en større andel av pasientene med hjerteinfarkt. Dette har antakelig sammenheng med at livsstilen endrer seg. Det kan derfor ta litt tid før innarbeidede oppfatninger om kjønnsforskjeller endres, både i lærebøker, i undervisning og i tilnærming til pasientene. Men jeg gjentar at det skal ikke være forskjellsbehandling av kvinner og menn, og jeg kommer personlig til å følge dette veldig nøye. Helse- og omsorgsdepartementet har kvinnehelse som et eget satsingsområde, og en strategiplan for kvinners helse ble presentert i St.meld. nr. 16 for 2002–2003, som het «Resept for et sunnere Norge». Kvinnehelsestrategien skal sørge for økt forskning og bedre medisinsk behandling. Derfor skal kjønnsperspektivet være sentralt i helsetjenesten, både i forhold til forskning, politikkutforming, forebyggingsstrategier og helsetjenester. Oppfølgingen av dette er konsentrert om to områder spesielt. Det ene er å inkludere et kjønnsperspektiv i all virksomhet hvor dette er relevant. Det andre er å fokusere spesielt på medisinsk behandling og helsetjenestenes tilbud til kvinner. Dette er ivaretatt gjennom de signaler som er gitt til de regionale helseforetakene og til Norges Forskningsråd og nedfelt i rådets nye programplaner. Norges Forskningsråd har utarbeidet en statusrapport for forskning – foretatt gjennom rådets virksomhet – på kvinners helse, hvor det pekes på behov for ytterligere forskning på en rekke områder. Dette skal vi også følge opp.