Representanten Petter Løvik tar opp en særdeles aktuell problemstilling. Dessverre er det slik at representanten tar feil på de fleste punkt i sin framstilling, bortsett fra på ett. Det er en veldig krevende situasjon vi står overfor i Midt-Norge. Det er en problemstilling som jeg i aller høyeste grad er opptatt av, og som var noe av det første jeg tok tak i etter at jeg tiltrådte som olje- og energiminister. Det er nødvendig å finne en løsning på den utfordringen vi står overfor i denne regionen. Jeg har fokusert mye på kraftsituasjonen i Midt-Norge, bl.a. var jeg på et todagers besøk i området for å sette meg inn i situasjonen. Jeg har hatt møte med aktørene i dette området, og jeg har hatt flere møter med Norges vassdrags- og energidirektorat – NVE – og med Statnett, og jeg har hatt møter med aktuelle utbyggere av kraft, både i forhold til gasskraft og i forhold til annen type kraft. Det arbeidet som nå gjøres fra departementets side, gjøres i tett samarbeid med NVE, Statnett og ulike aktører i Midt-Norge. Det er grunn til å understreke at situasjonen i Midt-Norge er spesiell, slik som representanten Løvik var inne på. Vi har hatt en svært rask forbruksvekst knyttet til industriutviklingen, bl.a. gjennom utvidelsen av Hydro Aluminium på Sunndalsøra. Midt-Norge er i dag det området i Norge som har størst utfordringer i forhold til forsyningssikkerhet for strøm. Det vil bli ytterligere vekst i området i årene framover, bl.a. knyttet til utbyggingen av Ormen Lange. Det er derfor ingen tvil om at det er behov for mer kraftproduksjon og økt overføringskapasitet i de nærmeste årene. I et normalår er nå forbruket i Møre og Romsdal 4 TWh større enn produksjonen av elektrisitet i fylket. Dette innbærer at fylket er avhengig av stor import. Ser vi på Midt-Norge totalt sett, er forbruket 6 TWh større enn produksjonen. I sum innebærer dette altså at tilførsel til dette området vil måtte økes betydelig fram mot 2009. Statnett har en viktig rolle i det arbeidet som nå gjøres. Statnett foretar flere større nettinvesteringer i området konkret knyttet til utvidelsen på Sunndalsøra og Ormen Lange-utbyggingen. Det er også innført en redusert innmatingstariff for nye produksjonsanlegg i området. Statnetts analyser av situasjonen i området viser at nytten av nettforsterkningen vil være stor. Det vil også være, som det er blitt sagt, betydelige nettmessige besparelser knyttet til å etablere ny produksjon i området. Det vil altså være en fordel om det også blir etablert produksjon og ikke bare nett. I tillegg til de prosjekter som Statnett allerede er i ferd med å gjennomføre, er de også i ferd med å forberede investeringsprosjekter i regionen. Det tar, som kjent, imidlertid tid å få realisert disse. Økt overføringskapasitet som kan dekke det økte forbruket i dette området, kan, som representanten Løvik sier, tidligst være på plass i 2012. I løpet av de fem månedene som er gått siden jeg overtok som olje- og energiminister, har dette vært et høyt prioritert arbeid fra statsrådens side. Men det skal ikke mye fantasi til for å regne ut at når forbruksøkningen er på sitt største i 2009, og linjenettet først kan være på plass i 2012, kunne ikke dette arbeidet ha startet i oktober i fjor. Det burde ha startet for minst to–tre år siden, altså i den forrige regjeringens tid. Dette er et arbeid som jeg i aller høyeste grad fokuserer på. Situasjonen er den at vi er sent ute i forhold til å forsterke linjenettet, og vi er sent ute i forhold til å bygge ny produksjonskapasitet i dette området. Det er altså slik at om Regjeringen i dag gav klarsignal til eventuelle utbyggere av gasskraft i dette området, så skal det holde særdeles hardt, selv uten rensekrav og uten noen utslippskrav i det hele tatt, å ha et gasskraftverk på plass til 2009, når de store forbruksøkningene kommer. På toppen av det hele vet vi ikke om noen av dem som har søkt konsesjon, vil forplikte seg til å bygge gasskraftverk. Det er også de klare signaler som er gitt fra utbyggerne. I et åpent møte som ble avholdt på Tjeldbergodden, hvor flere stortingsrepresentanter var til stede, ble det fra Statoils side understreket at selv uten rensekrav var dette et marginalt prosjekt, som man ikke var sikker på om man ville realisere. Det viser litt av kompleksiteten i dette, og det gjenspeiles også i at av de konsesjoner som ble gitt i forrige periode av den forrige regjering, er det bare én som er tatt i bruk, og det er den på Kårstø, hvor man nå er i gang med utbygging, og hvor Regjeringen også er i gang med et omfattende renseprosjekt. Det er altså ikke slik, som representanten Løvik påstår, at Regjeringen har sagt nei til bygging av gasskraftverk. Regjeringen har nå denne søknaden til behandling. NVE har gitt konsesjon. Statens forurensningstilsyn – SFT – har gitt sin innstilling til Miljøverndepartementet, og saken ligger i Miljøverndepartementet til behandling. Vi har også fått forhåndsmeldt en sak om bygging av gasskraftverk i Elnesvågen, som også kan være et aktuelt prosjekt. Der er det ikke søkt konsesjon – det er forhåndsmeldt så langt. Det som Regjeringen har sagt, og som ligger til grunn i Soria Moria-erklæringen, er at vi skal bidra til at det blir CO2-håndtering også når det gjelder framtidige gasskraftverk. Dette ligger selvsagt også til grunn hvis det blir bygd et gasskraftverk på Tjeldbergodden, men det skal ikke forsinke dette prosjektet. Hvis konsesjon blir tatt i bruk, skal vi parallelt med at utbygging i dette området foregår, sette i gang et arbeid med dette, med sikte på at CO2-håndtering skal være på plass når gasskraftverket er på plass. Med den utbyggingstid det tar å få et gasskraftverk på plass, har vi omtrent like lang tid på å realisere dette som vi har på Kårstø. Det blir krevende, men situasjonen i Midt-Norge er spesiell. Den krever spesielle tiltak, og man kommer i gang for sent, først og fremst på grunn av at det ikke ble tatt tak i dette tidlig nok. Det har denne regjeringen til hensikt å gjøre noe med. Vi er allerede i gang med å gjøre noe med det, og vi venter også nå innspill fra aktørene i dette området, som jeg hadde møte med den 16. januar, for å høre hvilke planer de har i forhold til å kunne bidra til å løse denne situasjonen. Den er alvorlig, og jeg tar i aller høyeste grad den situasjonen som er i dette området, på alvor. Det møtet som jeg hadde den 16. januar med aktører i dette området, var særdeles konstruktivt, og det kom fram flere ulike oppfatninger om hva som kunne gjøres. Det ble fra min side bedt om innspill så fort som mulig i forhold til aktuelle prosjekt, og det ble fra min side understreket klart at Regjeringen ville bidra til rask saksbehandling og også bidra til å kunne utløse aktuelle prosjekter enten det er snakk om alternativ energi som vind, småkraft eller gasskraft i dette området, for å få det på plass. For det er nødvendig å gjennomføre tiltak i dette området, enten i forhold til produksjon eller nett – primært begge deler. Så vil jeg understreke at vi pr. i dag har gode systemer for å håndtere anstrengte kraftsituasjoner. Statnett har gjennom behandlingen av St.meld. nr. 18 for 2003-2004, Om forsyningssikkerheten for strøm mv., som ble lagt fram av den forrige regjeringen, fått utvidet og presisert systemansvaret i forhold til såkalte svært anstrengte kraftsituasjoner. Det er dessverre ikke slik, som representanten Løvik sier, at det her kan bli etablert et eget prisområde i 2009. Det er allerede etablert et eget prisområde her. Det er Regjeringens ambisjon at det ikke skal tas i bruk. Det vil ikke være akseptabelt å bruke det som et virkemiddel i et slikt område. Derfor har Regjeringen satt høyt trykk på for å få økt kapasitet, både i forhold til overføring og i forhold til produksjon i dette området. La meg avslutningsvis si at dette er en sak som jeg i aller høyeste grad tar på alvor. Jeg er i tett dialog med de berørte etater, både NVE, Statnett, utbyggere og ikke minst den regionen som vi her snakker om. Som representanten Løvik henviste til, sa jeg før jul at det dessverre var langt fram for å få et gasskraftverk her. Jeg er dessverre redd for at det er ord som jeg også i dag må stå ved. Så kan man diskutere hva «langt fram» er i denne sammenheng. Selv om vi setter spaden i jorden i dag, vil det sannsynligvis ikke være gasskraftproduksjon i dette området før rundt 2009. Det er langt fram med tanke på den forbruksøkningen vi nå ser. Det innebærer at den forrige regjeringen burde ha tatt tak i denne saken på en helt annen måte enn det den gjorde.