Regjeringen vil føre en human og solidarisk flyktning- og asylpolitikk basert på prinsippene for rettssikkerhet. For asylinstituttets legitimitet er det av avgjørende betydning at de med behov får asyl, og utlendinger som har fått avslag på asylsøknaden, returnerer raskt. Det benyttes store ressurser til opphold i mottak og til tvungen uttransportering med politi av personer som har fått endelig avslag på asylsøknaden. Dersom flere reiser hjem frivillig, kan midlene i stedet benyttes til integrering og inkludering av de asylsøkerne som får bli i Norge. Ankomsten av asylsøkere fra enkelte land kan ses i sammenheng med at det er vanskelig å gjennomføre retur til disse landene. Vi ønsker å satse på tiltak som motiverer til frivillig retur, som f.eks. støtte til reintegrering i hjemlandet. Vi ønsker også å etablere avtaler med flere land om tilbaketakelse av egne borgere for å få gjennomført flere returer. Slike avtaler gjør at returer kan gjennomføres på en forutsigbar, trygg og rask måte. Det kan videre være aktuelt å gå inn i samarbeidsprosjekt med opprinnelseslandene. Regjeringen vil på bakgrunn av dette styrke returarbeidet med 10 mill. kr. Innsatsen mot arbeidsledighet og for inkludering i arbeidslivet er en hovedsak for Regjeringen. Det er det vik-tigste virkemidlet for å bekjempe fattigdom. Regjeringen foreslår å bevilge 100 mill. kr til å gjeninnføre integreringstilskuddet for familiegjenforente til personer med opphold på humanitært grunnlag i tre år etter bosetting. Ved å gjeninnføre rett og plikt til introduksjonsprogram for denne gruppen vil Regjeringen sørge for at man får en effektiv og målrettet kvalifisering for det norske samfunnsliv og arbeidsmarked. Familiegjenforente er oftest kvinner, og tiltaket vil bidra til at kvinner med minoritetsbakgrunn blir behandlet som selvstendige personer med egne rettigheter til informasjon, språkopplæring, utdanning og arbeid. Tiltaket gir også grunnlag for raskere bosetting og vil på sikt gi mulighet for en økning av kvoten for overføringsflyktninger. For innvandrere med lang botid som står utenfor arbeidsmarkedet og er avhengige av sosialhjelp, vil Regjeringen bevilge 20 mill. kr til kvalifiseringsprogram som vil gi disse en ny sjanse til å komme seg inn i arbeidslivet. For at barn med dårlig språkutvikling bedre skal kunne følge med i ordinær undervisning på skolen og delta i sosiale aktiviteter på linje med andre barn, har Regjeringen omprioritert 10 mill. kr til forsøk med gratis kjernetid i barnehage for alle barn i områder med høy andel minoritetsspråklige barn. Tilbudet vil omfatte alle barn i områder der det innføres, men det er spesielt viktig at minoritetsspråklige barn får et slikt tilbud i barnehage året før de begynner på skolen. Tiltaket kommer i tillegg til at Regjeringen vil bruke 10 mill. kr til språkkartlegging av 4-åringer ved helsestasjoner. Som første kommune utenfor det nordsamiske språkområdet innlemmes Tysfjord kommune i forvaltningsområdet for samisk språk fra 1. januar 2006. Dermed følger Regjeringen opp sin målsetting om å føre en samepolitikk som bidrar til å sikre samisk språk, kultur og samfunnsliv. Det vil innenfor skjønnsrammen til kommunene bli satt av 3 mill. kr til formålet i 2006. Til etableringen av en forsknings- og dokumentasjonsvirksomhet om grenselosene i Tysfjord foreslår Regjeringen at det settes av 1 mill. kr allerede nå.