Det var godt å høre at en kan bruke ordet «julenisse». Da kan jeg avkrefte av jeg tror på julenissen, men jeg tror på nasjonale prøver som et virkemiddel i skolen. Etter å ha vært i skolestua i over 20 år, vet jeg at vi også trenger dette. Jeg har også kikket tilbake på meldingen Mot rikare mål, som Reikvam viste til. Jeg vil sitere fra denne, hvor det står under sentrale premisser: «Det overordna målet med vurderingsarbeidet i skole og lærebedrift er å gjere opplæringa betre for elevane og lærlingane og vidareutvikle institusjonane som lærande organisasjonar.» Så vil jeg lese fra brosjyren som er sendt ut av Utdanningsdirektoratet, om hvorfor vi skal ha nasjonale prøver: «Hensikten med prøvene er først og fremst å gi lærere og skoler et bedre grunnlag for å tilpasse opplæringen til den enkelte elev, enten eleven har gode eller svake prestasjoner.» For Kristelig Folkeparti er det viktig å understreke den primære hensikten med nasjonale prøver, nemlig at skolen bedre skal kunne tilpasse opplæringen til den enkelte elevs behov. Prøvene bidrar til at lærerne får grunnlag for å finne ut om deres elever når de læringsmålene som er satt. Ved behandlingen av meldingen Kultur for læring sa flertallet i komiteen: «De nasjonale prøvene vil være en viktig del av et samlet informasjonsgrunnlag som vil gjøre det mulig for alle som skal fatte beslutninger om grunnopplæringen å gjøre dette ut fra en kontinuerlig kunnskap om situasjonen for landets elever.» Kristelig Folkeparti mener at offentliggjøring ikke skal legge til rette for rangering. Videre er vi også opptatt av at den nasjonale kvalitetsvurderingen skal gi et helhetlig bilde av kvaliteten på opplæringen. Informasjonen om den enkelte skoles prøveresultater skal derfor ikke alene utgjøre informasjonen som offentliggjøres, og det ser vi på skoleporten.no at heller ikke er tilfellet. Men for pressen synes det som om det er rangering av skolenes resultater på de nasjonale prøvene som er viktigst. De er jo vant med å heie fram kjendiser og superidrettsmenn og sette terningkast på både den ene og den andre. Det er vel derfor de også følger opp slik med skolene? Det er å håpe at dette vil forandre seg når nyhetens interesse for nasjonale prøver har lagt seg. Skoleporten.no legger ikke opp til rangering, men til åpenhet. For å iverksette tiltak trenger de som har ansvar for skolen, informasjon om hvordan tilstanden er. Det er akkurat som i orienteringsløypa: For å nå det målet du har satt deg, må du til enhver tid vite hvor du er. Foreldre er en viktig samarbeidspart i skolen. For å få til en god dialog med skolen er det positivt at foreldre har lett tilgang til informasjon. Resultater av elevers læring er en del av det de trenger å vite. For vi vet at jo bedre kontakt det er mellom skole/hjem, dess bedre læringsutbytte. Etter at det ble foretatt en oppsummering av erfaringer med prøvene i fjor, ble det foretatt forbedringer. Dette må gjentas i år. Nå er enda flere klassetrinn med, og vi vet at ikke alt har vært like vellykket. Det er nødvendig med nye evalueringer. Det er positivt at representanter for berørte organisasjoner skal diskutere hvordan man kan gjøre dette bedre. Både elev-, lærer- og foreldreorganisasjonene må være involvert i prosesser – og valg som gjøres – i forbindelse med kvalitetsvurderingssystemet. Dette ble også uttalt i forbindelse med Kultur for læring. Systemet med nasjonal kvalitetsvurdering må utvikles og forbedres kontinuerlig. Uten tvil har det vært frustrasjon i forbindelse med gjennomføringen av prøvene i år, bl.a. fordi dataanlegg har sviktet. Det kan virke som om fagfolkene har vært for ambisiøse. Dessuten har det skapt usikkerhet rundt elever som har enkeltvedtak om spesialundervisning. Alle elever har rett til å delta, men elever kan fritas hvis de åpenbart ikke har utbytte av prøven, og det gis samtykke av foreldre. Elever som har krav på spesielle hjelpemidler, kan også bruke dem når de har prøvene. I bladet Utdanning oppsummerer Angela Hasselgren, som er leder for nasjonale prøver i engelsk, det slik: «For oss er prøvenes primære mål det pedagogiske, det vil si å gi informasjon til den enkelte elev/elevens foresatte. Dessuten vil vi utvikle en form for vurdering som vil heve kvaliteten på opplæring av engelsk i skolen.» Og videre: «Erfaring viser at lærerne som har brukt prøven setter pris på å kunne gi en meningsfull tilbakemelding basert på gode kriterier.» Hvis det bare var et statistisk utvalg av elever som skulle ha prøven, ville det undergrave hovedhensikten med prøven, nemlig å gi bedre tilpasset opplæring til den enkelte elev. Evalueringen av Reform 97 viste oss at vi ikke har kommet langt nok med hensyn til tilpasset opplæring i Norge. Det er store forskjeller i læringsutbytte hos elevene. Det ønsker vi å gjøre noe med. De grunnleggende ferdigheter står ikke i motsetning til og skal heller ikke gå på bekostning av allmenndannelsen. Skolen skal utvikle det hele mennesket gjennom arbeid med verdier, etikk og kultur. Når vi vurderer kvalitet i skolen, har vi et bredt teppe av verdier og mål å ta hensyn til. De nasjonale prøvene er bare en del av dette.