Jeg skal i innlegget mitt bruke mest tid på budsjettinnstillingen og si litt om noen områder som har vært viktige for Senterpartiet. Men innledningsvis ønsker jeg som saksordfører å presentere innstillingen til Dokument nr. 8:6 for 2006-2007, forslag fra stortingsrepresentantene Dagrun Eriksen og Bjørg Tørresdal om på nytt å vurdere godkjenning av Den norske skolen i Mopti, Mali, og åpne for unntak i friskoleloven. Som det framgår av innstillingen, har Det Norske Misjonsselskaps skole i Mali søkt om godkjenning etter gjeldende friskolelov. Søknaden er avslått i Utdanningsdirektoratet og er etter klagebehandling også avslått i Kunnskapsdepartementet. Saken er vurdert slik at det ikke er funnet hjemmel i loven for å innvilge søknaden. Regjeringa har i budsjettproposisjonen varslet at en ny privatskolelov vil bli fremmet for Stortinget til våren. Lovforslaget er nå ute på høring, og det vil igjen bli åpnet for behandling av søknader om godkjenning når Stortinget vedtar ny privatskolelov. Komiteens tilråding er derfor at forslaget blir vedlagt protokollen. Regjeringa har lagt fram et budsjett som ser utdanningsløpet i sammenheng. I budsjettet er det derfor lagt opp til at målet om full barnehagedekning skal nås i løpet av 2007. Barnehagene skal være en frivillig del av utdanningsløpet, der ungene utvikler ferdigheter og sosial kompetanse i trygge omgivelser, og er det første steget på veien til livslang læring. Regjeringa følger også opp Kunnskapsløftet, i tråd med det Stortinget vedtok i forbindelse med behandlingen av stortingsmeldingen «Kultur for Læring». Kunnskapsløftet er en omfattende reform, med nye læreplaner og en dreining fra at staten sier hvordan ting skal læres, til å være mer opptatt av hva elevene faktisk bør lære. Og i mange av de kommunene som i disse dager vedtar sitt budsjett for neste år, ser vi effektene av den rød-grønne regjeringas satsing på kommuneøkonomien. Jeg skal ta utgangspunkt i egen region og si litt om hvordan situasjonen har vært de siste fire årene. I Nord-Gudbrandsdalen var det fra 2001 og fram til 2006 en problemstilling som gikk igjen når budsjettene skulle vedtas: Hvor skal vi kutte for at det skal merkes minst mulig? Et ganske merkelig spørsmål med tanke på at det er kommunene som tilbyr de mest grunnleggende velferdstjenestene, men med Bondevik II-regjeringas manglende satsing og manglende vilje til å satse på kommuneøkonomien var dette dessverre realiteten. Det er derfor godt å se at situasjonen er en helt annen etter et år med rød-grønt styre. En betraktelig styrking av kommunenes økonomiske rammer gir nå mulighet til å satse på den offentlige skolen. I Nord-Gudbrandsdalen pusses det opp og bygges skoler for flere titalls millioner kroner i år og neste år. Innholdet i skolen blir også styrket, bl.a. i min hjemkommune, Dovre. I vår vedtok vi å øke rammen til grunnskolen med 1 mill. kr, og det er et stort løft for en kommune med under 3 000 innbyggere. I tillegg blir det satset mye på kompetanseutvikling. Lærerne er motiverte til å tilegne seg ny og relevant kunnskap i tråd med reformen, særlig når det gjelder realfag og språkfag. Jeg opplever at Kunnskapsløftet har bevisstgjort både folkevalgte, foreldre, lærere og ikke minst elevene selv når det gjelder grunnskolens rolle som leverandør av basisferdigheter i samfunnet. Oppfølgingen av Kunnskapsløftet og den målrettede satsingen på kommuneøkonomien forteller meg at det er sammenheng mellom det som blir vedtatt i denne salen, og det kommunene gjør ute på den enkelte skole. Det forteller meg at denne regjeringa tar grep for å utvikle kunnskapssamfunnet. Når det gjelder videregående skole, er det historisk når denne regjeringa nå har prioritert det å gi elever på alle utdanningsprogram gratis læremidler, og Regjeringa innfrir nå det regjeringspartiene har arbeidet for gjennom flere år. Fra høsten blir det gratis læremidler for alle elever på VG 2, med varsel om en ytterligere innfasing utover i stortingsperioden. Jeg er glad for at vi etter mange år med lovnader nå kan kvittere ut en viktig ungdomspolitisk sak. Regjeringspartienes ungdomsorganisasjoner har vært klare på at dette kanskje har vært den viktigste saken for denne gruppen elever, og som senterungdom er jeg glad for at Regjeringa har prioritert gratis læremidler i budsjettet for 2007. Regjeringa tar også et annet viktig grep når det gjelder utdanningsfinansieringen, ved at de nå indeksregulerer studiestøtten, slik at økonomisk svake grupper som elever og studenter ikke sakker ytterligere akterut i forhold til befolkningen for øvrig. Mange elever har behov for en pause etter videregående, enten fordi de er litt skoleleie eller fordi de ønsker å gjøre noe helt annet før de skal velge utdanning. Folkehøyskolene er her en viktig del av skolesystemet. De tilbyr et år der elevene får mulighet til å prøve nye ting og bli bedre kjent med seg selv og sine evner. Senterpartiet er svært glad for at satsingen på folkehøyskoler blir opprettholdt, og merker seg at antall årselever er økende. Jeg startet innlegget mitt med å si at denne regjeringa ser utdanning og læring i sammenheng. For meg betyr også dette at man ser på læring som noe mer enn det ordinære utdanningsløpet. For en kunnskapsnasjon som Norge, der kunnskapen til befolkningen er vårt fremste fortrinn, er det avgjørende at man gir alle mulighet til læring og faglig utvikling gjennom hele livet. OECD har kåret Norge til verdensmester i livslang læring. Det er gledelig, men det stiller også krav til oss som land dersom vi ønsker å ha denne posisjonen også om 15 år. Dette er langsiktig arbeid, der det må jobbes målrettet og systematisk. Det er i budsjettet satt av over 140 mill. kr til å delta i EUs handlingsprogram for livslang læring, LLP. Her er fokuseringen på kvalitet i utdanningen sentralt. Tilslutning til LLP vil stimulere til faglig utvikling og internasjonalisering. Gjennom utvekslingsprogrammene Comenius, Erasmus og Leonardo da Vinci får norske elever og studenter mulighet til å ta deler av utdannelsen utenlands, med økt kompetanse i språk og kultur som resultat. Begge deler er viktig når norsk arbeidskraft skal være kvalifisert for et stadig mer internasjonalt rettet arbeidsliv. Senterpartiet ser derfor positivt på Regjeringas forslag om å delta i LLP, og ser fram til debatten om dette når proposisjonen blir lagt fram for Stortinget. Å være best på livslang læring betyr at en lykkes i å bygge kunnskap, både i og utenfor klasserommet. Som stortingspolitikere har vi vel alle vært med på en studiering eller to. Å samles over en kaffekopp og et studiehefte var noe rundt 15 pst. av Norges befolkning gjorde i 2005, og det på tross av Bondevik II-regjeringas dramatiske kutt i voksenopplæringen. Mye av denne voksenopplæringen finner sted gjennom studieforbundene, som er sammenslutninger av godkjente medlemsorganisasjoner som tilbyr kurs av ulik lengde rettet mot voksne. Regjeringa styrket tilskuddet til studieforbundene med 27 mill. kr i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2006 og fortsetter opptrappingen slik at den samlede økningen blir på 58 mill. kr sammenlignet med saldert budsjett for 2006. Studieforbundene står for et lavterskeltilbud som bidrar til å ufarliggjøre læring, bl.a. ved å gi alternative tilbud til voksne som har stått utenfor arbeidslivet i lengre perioder. Fordelen med studieforbundene er at de har en fleksibel og ubyråkratisk oppbygging. De tar raskt hensyn til endringer i behovet for kompetanse og kunnskap og innretter kursene på en slik måte at læringsutbyttet til enhver tid er relevant for det behovet som finnes i samfunnet. Kurs gjennom studieforbundene har også en egenverdi utover det å gi økt kunnskap. Kursene er en unik mulighet for deltakerne til å danne nettverk med andre mennesker i samme situasjon. Dette kan motivere til økt innsats og utvikling for den enkelte og gi selvtillit og en følelse av mestring. Regjeringa har snudd nedgangen i støtten til voksenopplæring og studieforbund nettopp for at Norge skal være verdensmester på dette området også i fremtiden.