Venstre har alltid vært opptatt av lokaldemokratiet, og det er avgjørende for hele folkestyret i landet vårt at det er forankret lokalt. Det bidrar til rekruttering, innsikt og erfaring, deltakelse og engasjement. Uten denne grunnmuren i lokalsamfunnet vil demokratiet forvitre. Vi har sett en utvikling med mindre oppslutning om de siste lokalvalgene. Vi vet det er en utfordring å rekruttere småbarnsforeldre og næringslivsledere til lokalpolitikken, og svært mange oppgaver og makt sentraliseres til statlig virksomhet og de største byene. På grunn av dette fremmet Venstre forslaget om en lokaldemokratikommisjon. Denne kommisjonen har bl.a. lagt fram to utredninger om situasjonen for lokaldemokratiet, og de har i høst vært ute på høring i kommunene. Kommisjonen peker på at økonomi er viktig for kommunene, men den peker også på at det ikke er uvesentlig hvordan kommunene får pengene sine. En økt frihet for kommunene til å fastsette sine egne inntekter er blant kommisjonens forslag. Et knapt mindretall i kommisjonen ønsker å gi 16-åringer stemmerett ved lokalvalg. Disse to eksemplene er blant et knippe viktige prinsipielle debatter som Lokaldemokratikommisjonen reiser, og som fortjener oppmerksomhet. Stortinget er lovgivende myndighet og kan gjøre noe med hvordan kommunene finansieres, og hvem som får delta i beslutninger. Jeg håper Stortinget vil bli med på en videre dugnad når det gjelder lokaldemokratiets vilkår, og ikke bare bli et bevilgningsorgan. Når det er sagt, vil jeg si at Venstre alltid har prioritert statens bidrag til kommunene innenfor en politikk som både skal skape og dele. Det gjorde vi både under Bondevik I- og Bondevik II-regjeringen. Under den siste ble det satset mer på kommunene enn noen annen regjering hadde gjort fram til da. De nyeste tallene fra Teknisk beregningsutvalg støtter dette. Resultatene for kommunene bedret seg i 2004 og 2005 og bedrer seg ytterligere nå i 2006. Venstre er glad for at det blir et bedre samsvar mellom oppgaver som kommunene er pålagt, og finansieringen. Venstre støtter i hovedsak også opp om de økte bevilgningene til kommunesektoren for 2007. Etter Venstres syn vil det måtte bli en utfordring for Regjeringen å balansere hensynet til kommuneøkonomien opp mot hensynet til en generell ansvarlig økonomisk politikk framover. Norsk økonomi er nå på kokepunktet, og Norges Bank har varslet en hyppigere økning av rentenivået enn det som var tilfellet under regjeringen Bondevik II. Bare for kommunesektoren innebærer ett prosentpoeng renteøkning økte kostnader på anslagsvis 800 mill. kr. I vårt alternative budsjett foreslår derfor Venstre 500 mill. kr mindre i økning av kommunenes inntekter enn det Regjeringen legger opp til. Dette innebærer samtidig at Venstre vil bruke 500 mill. kr mindre oljepenger enn det Regjeringen nå vil tilføre norsk økonomi. Venstre mener at en mer moderat vekst over tid vil være bedre for norske kommuner enn den raske veksten som Regjeringen nå legger opp til. Av erfaring vet vi at sterk og rask økonomisk vekst virker sentraliserende. Venstre frykter at dette vil gå ut over de små og mellomstore bedriftene i distriktene. En av de største utfordringene i kommunal sektor i dag er det store etterslepet når det gjelder vedlikehold og behovet for ny og tilpasset bygningsmasse. Det er bl.a. et stort behov for opprusting av skoleanlegg og bygging av nye skoler mange steder i landet. Interessen er fortsatt stor når det gjelder rentekompensasjonsordningen. I løpet av neste år vil trolig de avsatte midler på 15 milliarder kr være utlånt. Her må vi sammen se på hvordan vi kan videreføre en tilsvarende ordning. Innen skolesektoren må vi også merke oss ordningen med gratis læremidler på andre trinn i videregående skole. Mange fylker melder tilbake at pengene ikke strekker til. Venstre mener at en økt stipendandel ville være en bedre løsning. Kommunal- og forvaltningskomiteens innstilling berører også samiske forhold. Jeg er glad for at Regjeringen øker de samlede bevilgningene til samiske formål. Den viktige satsingen på samisk språk og informasjon om samiske forhold blir dermed videreført. Venstres alternative budsjett styrker Regjeringens satsing med ytterligere 10,6 mill. kr til samiske formål. Dette gjelder bl.a. 2,4 mill. kr mer til utgivelse av samiske dagsaviser på norsk, 4 mill. kr mer til økt saksbehandlingskapasitet i forhold til utdanningsskadelidte samer og kvener, 3 mill. kr mer til styrking av tilbudet ved de samiske videregående skolene i Karasjok og Kautokeino, 3 mill. kr mer til økt produksjon av samiske læremidler og dessuten 0,2 mill. kr mer til Saemien Sijtje i Snåsa. En sak som jeg er spesielt glad for at vi klarte å få i havn med den forrige regjeringen, er erstatningsordningen til samer og kvener som tapte skolegang som følge av andre verdenskrig og den harde fornorskningstiden. Det ligger nå godt over 1 000 søknader til behandling, og behandlingen av disse går altfor tregt. Det er tross alt eldre mennesker vi her har med å gjøre, og mange har allerede falt fra. Dette er derfor en sak det haster veldig å få gjort noe med, etter min mening, likedan at vi nå snarest må få utviklet en landsdekkende norskspråklig samisk dagsavis. Svært mange samer har dessverre aldri fått muligheten til å lære å lese og skrive samisk, og disse bor spredt over hele landet. Hvor mange lovnader og forvissninger har det ikke nå vært i veldig mange merknader fra ulike parti gjennom flere år om hvor viktig dette er. Men når det kommer til stykket, blir det bevilget altfor lite til at dette kan realiseres. En annen svært viktig sak er at det trengs økte bevilgninger til utvikling av læremidler tilpasset den samiske grunnskolen. Vi har nå fått Kunnskapsløftet. Tidligere jobbet vi etter L97 og L97Samisk. Men når sant skal sies, rakk vi aldri fullt ut å begynne å arbeide etter den forrige reformen på grunn av mangel på læremidler på samisk som var tilpasset den forrige reformen. Det skulle dessuten jobbes mye med prosjekt, og dette var også veldig vanskelig på grunn av stor mangel på datautstyr. Så norsk skole er en stor utfordring, men den samiske skolen er en enda større utfordring for både elever og lærere. Har vi et ønske om å videreføre og videreutvikle den samiske kulturen og det samiske språket, er det helt avgjørende at det blir lagt til rette slik at læremiddelsituasjonen i den samiske skolen blir forbedret betraktelig. Vi lever i et flerkulturelt samfunn, og mange års innvandring har gitt landet nødvendig ny arbeidskraft og mange positive impulser. Også i tiden framover trenger vi innvandrere, ikke minst for at vi skal ha nok arbeidskraft innen helse- og omsorgssektoren. Høyere levealder og lavere fødselstall fører til at antall eldre øker i forhold til antall personer i yrkesaktiv alder. Det forventes at det vil bli behov for dobbelt så mange arbeidstimer i den kommunale pleie- og omsorgstjenesten i 2060 som i 2000. Vi må derfor skape et samfunnsklima som er inkluderende og byggende, som legger til rette for at folk skal komme til Norge for å søke det gode liv, og der man setter pris på mangfold og innsats. Venstre er glad for de mange positive skritt som Bondevik II-regjeringen tok på dette feltet, ikke minst St.meld. nr. 49 for 2003-2004, Mangfold gjennom inkludering og deltakelse. Dette var i sum en sterk og viktig verdimelding, som et stort flertall i Stortinget kunne stille seg bak. Venstre er glad for at Regjeringen følger opp dette med å fremme en egen handlingsplan for integrering og inkludering av innvandrerbefolkningen. Venstre vil at Norge oppfyller sine formelle og moralske forpliktelser overfor mennesker på flukt. Vi er glad for at Regjeringen i sitt budsjettforslag vil øke kvoten for overføringsflyktninger fra FNs høykommissær for flyktninger til 1 200, men Venstre vil øke kvoten med ytterligere 500 i året utover Regjeringens forslag. Venstre bevilger derfor 32 mill. kr mer til kvoteflyktninger enn det som følger av Regjeringens forslag. Det er også viktig å støtte opp om de frivillige organisasjonenes arbeid med integrering og inkludering. For å få mest mulig igjen for hver krone som investeres, må staten satse på de frivillige organisasjonene. Venstre vil ha en verdiskapingspolitikk for hele landet. By og land er gjensidig avhengige av hverandre. Store deler av verdiskapingen skjer i distriktene. En moderne distriktspolitikk vil være å legge til rette for at næringslivet kan utvikle seg samtidig som det offentlige tilbyr tjenester som gjør det mulig å skape mangfoldige og attraktive lokalsamfunn. Venstre vil satse spesielt på viktige distriktsnæringer som reiseliv, kulturbasert næringsvirksomhet, landbruk og fiskeri og vil fortsette arbeidet med å flytte ut statlige arbeidsplasser. Fylkeskommunene er i dag tildelt et særlig ansvar for regional utvikling. Venstre ønsker at dette ansvaret skal styrkes. For at en skal lykkes med dette, trenger fylkeskommunene en ny organisering og økte ressurser. Venstre vil derfor legge til rette for det nye fylket, en enhetsfylkemodell som samler fylkeskommunen og Fylkesmannens forvaltningsoppgaver i ett organ, og som får overført en rekke oppgaver fra staten, deriblant sykehusene. Helsesektoren sysselsetter et stort antall mennesker over hele landet. Det foreligger mange planer for sentralisering innen denne sektoren. Venstre mener at en fylkesvis forvaltning av helsetilbudet vil sørge for gode tilbud der hvor folk bor.