Odelstinget behandler i dag en rekke viktige endringsforslag i jordskifteloven. Forslagene tar alle sikte på at virkemidlene i jordskifteloven må tilpasses vår tids behov. Dagens behov knytter seg til langt mer enn det å skifte jord- eller skogteiger for å gjøre landbruksdriften mer rasjonell. Det er behov for konkret tilpassede fellesregler for fellestiltak ved drift og vedlikehold av private veier mv. Forslaget om en ny bruksordningsbestemmelse vil kunne bli et nyttig verktøy for å oppnå dette.Samfunnet har behov for virkemidler som kan stimulere til økt bruk av eksisterende byggeområder. Bruk av jordskifteløsninger knyttet til slike områder slik det er foreslått i § 2 første ledd ny bokstav h og i, kan utløse betydelige verdier, og samtidig spare det offentlige for investeringer i ny infrastruktur som bl.a. veier, vann og kloakk. Det vil også kunne hindre unødig bruk av dyrket og dyrkbar jord. Bruk av jordskifteløsninger kan gi eierne regler om bruk og om kostnadsfordeling ved fellestiltak, og det kan gi dem hjelp til å fordele eventuell utbyggingsverdi for området, slik at også eiere som sitter med areal som ikke blir selvstendige tomter, får del av utbyggingsverdien. Jordskifte fører også til at en unngår at det ligger igjen «skalker» og «døde» arealer mellom de utbygde enhetene.Tvister og problemer bør løses på et tidligst mulig stadium, og forsøksordningene med rettsmegling og arealmegling tar høyde for at dette skal skje i større grad enn i dag. I odelstingsproposisjonen foreslo departementet endringer i bestemmelsene om gebyr. Dette forslaget foreslo komiteen justert noe, slik at økningen av gebyrene, og da særlig grenselengdegebyret, blir mindre. Det synes jeg er en grei løsning. Jeg har også merket meg at det har vært delte meninger om det er nødvendig at alle eierne skal være enige for at de nye reglene ved urbant jordskifte skal kunne brukes. Dersom ikke alle er enige, forutsettes det derfor i lovforslaget at kravet om jordskifte likevel kan fremmes dersom det foreligger vedtak i kommunestyret om at jordskifte kan brukes, ogdet foreligger et kvalifisert flertall av hjemmelshavere som ønsker å benytte jordskifte, oghvis arealet dette flertallet disponerer, utgjør mer enn 2/3 av det samlede arealet som er gjenstand for jordskiftet Selv om eierne kan ha ulike interesser av den videre bruken av eiendommen, innebærer forslaget at det tas hensyn til dem, og samtidig gis rom for løsninger som kan ha stor samfunnsmessig verdi. Jordskifterettene ble overført til domstolsadministrasjonen fra 1. januar 2006. Det blir etter dette en viktig oppgave for domstolsadministrasjonen å følge opp endringene i jordskifteloven. Bestemmelsene er begrunnet ut fra viktige samfunnsinteresser, og jeg mener de bør iverksettes så snart det er praktisk mulig. Jeg tar derfor sikte på at endringene kan tre i kraft fra 1. januar 2007.