Regjeringa har i statsbudsjettet for 2007 styrket satsinga i nord med 274 mill. kr innrettet på kunnskapsbygging, næringsvirksomhet, styrking av folk til folk-samarbeidet og økt samarbeid på områder som petroleum, fiskeri, miljø og helse- og sosialpolitikk. Regjeringa prioriterer miljø- og ressursundersøkelser knyttet opp mot en helhetlig forvaltningsplan. Kartlegging og styrking av kunnskap om havbunnen skal fortsette gjennom deltakelsen i MAREANO-programmet. 80 mill. kr er bevilget til Det internasjonale polaråret 2007–2008. I et ressurs- og miljøperspektiv er særlig Kystvaktas arbeid avgjørende for å hindre uregulert og urapportert fiske i Barentshavet, og det er gledelig at Regjeringa ytterligere har økt bevilgninga til Kystvakta med 18 mill. kr. Regjeringa vil satse spesielt på områder knyttet til forskning og innovasjon, bl.a. gjennom SIVA og Innovasjon Norge. To nye distriktsrettede såkornfond er opprettet nordpå – et i Bodø og et i Tromsø. Fondene vil kunne tilføre kunnskapsbedrifter i nord langsiktig egenkapital og viktig, relevant kompetanse. Det er sagt mange ganger, ikke minst av utenriksminister Jonas Gahr Støre, at folk til folk-samarbeidet skal ha prioritet i nordområdepolitikken. Folk til folk-samarbeidet innenfor mange samfunnsområder er med på å bygge videre på det gode naboforholdet mellom folkene i nord, og det er helt avgjørende for den store grad av tillit vi er avhengige av å ha for å samarbeide og leve tett på hverandre i fred og fordragelighet. Det er særlig gledelig å se hvordan kulturfeltet er tatt i bruk for mellomfolkelig samarbeid på tvers av grensene i nord. Det er derfor flott å kunne konstatere at kultur er en av de desiderte vinnerne på årets statsbudsjett. Tidenes budsjettøkning, på nesten 0,5 milliarder kr, kommer kulturlivet over hele landet til gode i 2007, og det står i grell kontrast til forslaget fra det største opposisjonspartiet, som vil kutte nesten 800 mill. kr på kulturbudsjettet for 2007. Denne Regjeringas sterke kultursatsing vil gi både det institusjonelle kulturlivet og det frie feltet godt armslag. Kunst og kultur er først og fremst viktig i kraft av seg selv – viktig for opplevelse og erkjennelse for det enkelte menneske og for menneskene i fellesskap. Men kultur har også et potensial sett i et næringspolitisk perspektiv. Det er viktig å peke på den sammenhengen som finnes mellom et profesjonelt, rikt og mangfoldig kulturliv og en stadig større etterspørsel etter kunst- og kulturopplevelser. I Soria Moria-erklæringa sier Regjeringa dette om kultur som næring: «Kulturpolitikken må legge aktivt til rette for kulturbasert næringsutvikling. Kulturdepartementets bevilgninger til kulturformål vil ofte være det stabile grunnlaget kulturnæringene kan utvikles videre på.» Her understrekes noe viktig: at offentlige kulturbevilgninger er en heilt nødvendig innsatsfaktor for å få tatt ut det næringspotensialet som finnes på kulturfeltet. Den veksten vi har sett innen kulturnæringene de siste årene, har ikke bare skjedd i de større byene; også i distriktene finnes det gode eksempler på suksessrike satsinger. I Stryn og i Valdres har unge motedesignere bosatt seg og startet designvirksomhet inspirert av lokale tekstiltradisjoner. Andre steder har man tatt i bruk fraflyttede arenaer til kunst- og kulturformål, ofte i lokaler der annen virksomhet har gitt tapt, som f.eks. FilmCamp Målselv i Troms, med stor, internasjonalt rettet filmproduksjon i den nedlagte forsvarsleiren Holmen, og den gamle kraftstasjonen i Tyssedal i Hordaland, som nå er blitt et fantastisk kulturbygg. Dette er to svært vellykkede og spennende eksempler på kunst- og kulturfeltets muligheter både næringsmessig og når det gjelder stedsutvikling. Det er derfor flott at Regjeringa nå er i gang med å utarbeide en egen handlingsplan for kultur og næring, en plan som vil være et viktig bidrag i arbeidet med å realisere det potensialet som finnes innen kunst- og kulturnæringene. Det er viktig å peke på at satsinga på kulturnæringene har en både regional, nasjonal og internasjonal dimensjon. Utenriksdepartementet tar del i Regjeringas kulturløft med 75 mill. kr til kultur og bidrar med det til å fornye og forsterke det internasjonale kultursamarbeidet. 10 mill. kr av UDs kulturbudsjett inngår som et ledd i Regjeringas satsing i nord og er øremerket kultur- og informasjonstiltak i nordområdene. Denne Regjeringas breie satsing på kunst og kultur inngår i en helhetlig politikk for å bygge kompetanse og frigjøre den skapende krafta som finnes i den enkelte og i det samfunnet vi lever i.