Norge har tradisjon for å være god på skipsfart. Det skulle nå bare mangle, sier mange, dere har jo så lang kyst. Å nei, det er nok noe langt mer. At vi er gode, er også til de grader avhengig av god samfunnsorganisering, dyktige sjøfolk og langsiktige eiermiljøer. Jeg kan understreke eksempelet Lauritz Eidesvik. Han hadde en nøkkelrolle, mye større enn kanskje mange er klar over, ved innføringen av rederibeskatningsordningen i 1996. Den gang var Senterpartiet nøkkelpartiet for å tilrettelegge for rederibeskatningen, med null skatt på rederi og 28 pst. utbytteskatt for reder. Det er viktig: Utbytteskatt ble innført overfor eier gjennom den skatteordningen. Vi brøt med næringsnøytraliteten. Jeg husker godt kommentarene i Dagens Næringsliv, tidligere Norges Handels og Sjøfartstidende, som på ideologisk prinsipielt grunnlag gikk kraftig imot rederibeskatningsordningen. Jeg husker godt reaksjonen i en tidlig fase fra Høyres Per-Kristian Foss, som var kraftig imot rederibeskatningsordningen. Det var sosialøkonomisk velferdsteori som lå bak standpunktet om motstand mot en egen rederibeskatning. Og dette næringsnøytralitetsstandpunktet forstod Senterpartiet ville være svært ødeleggende for norsk skipsfart når vi rundt oss så hva som var i ferd med å utvikle seg. Vi forstod etter hvert at noen var villige til å kjøre velferdsteorien så langt at vi måtte stille motspørsmålet: Hva vil vi rett og slett med Norge? Hva er Norge uten skipsfarten? I dag er det mange yrkesgrupper utenfor skipsfarten som stiller det samme spørsmålet når en føler hvordan ens næring, som har komparative fortrinn i Norge, blir behandlet: Hva er nødvendig av endringer for at den skal kunne videreutvikle sine fortrinn? Senterpartiets arbeid med skipsfartsvirksomhet og rederiskatt har i lang tid bygd på samfunnskontrakttenking, altså internasjonalt konkurransedyktige rammebetingelser kombinert med regelverk som sikrer hovedkontor – og størst mulig aktivitet fra rederiene – i Norge. En stadig større del av den norske flåten og tilhørende virksomhet etableres i dag utenfor Norge. Den utviklingen har eskalert de siste par år. Det er for tida meget stor vekst og kontraheringsvirksomhet i næringen, men den altoverveiende delen av nye skip og ny virksomhet etableres utenfor Norge. Dermed uteblir ringvirkninger i form av økt verdiskaping, innovasjon og styrket markedsposisjon internasjonalt som ellers ville kommet den maritime næringen til gode. Som det er nevnt her, har vi hatt et offentlig utvalg under ledelse av professor Guttorm Schelderup, som leverte innstilling 7. mars i år. Innstillingen er delt i sine anbefalinger hva gjelder næringens framtidige rammevilkår. Et samlet utvalg slår imidlertid fast at europeiske skattevilkår er en forutsetning for at norsk skipsfart kan opprettholdes. Innstillingen har vært på høring, og en lang rekke instanser har uttalt seg. For at et rederi skal velge å tre inn i en ny, konkurransedyktig norsk rederibeskatningsordning når den gamle avvikles, er det avgjørende at tilliten til det nye systemet ikke undergraves ved at rederiene opplever seg urimelig behandlet ved avviklingen av det gamle, for i dag er det store opparbeidede skattekreditter. Etter Senterpartiets stortingsgruppes syn må europeisk modell innføres, men to grep må danne grunnlaget for å videreutvikle rederivirksomhet i Norge for å få en best samfunnsmessig effekt. For det første må bortfallet av dagens skatteinngang til det offentlige overkompenseres ved overgang til ny rederiskatt. Etter Senterpartiets syn kan dette være at ti års bindingstid på skattekredittene kombineres med at 10 pst. av kreditten kommer til beskatning fordelt over ti år. Dette vil gi en skatteinngang på anslagsvis 100–150 mill. kr årlig, altså en nettoprovenyøkning. En rimelig bindingstid på skattekreditten gir i sum en god balanse mellom rett og plikt til å videreføre virksomhet i Norge. For det andre må det være økt krav til norsk innhold i virksomheten. Ved innføring av en europeisk beskatning kan man velge å styrke kravene til at en strategisk og kommersiell drift skal skje fra Norge, og videreføre dagens flaggkrav. Dette kan utformes som en form for samfunnskontrakt. Senterpartiet vil understreke behovet for at vi får en avklaring angående plikter og retter i framtidas skatteordning. Vi har en rimelig god politisk tradisjon for denne balansen. Mange rederier er avhengig av en avklaring innen rimelig tid. Beslutninger om norsk eller utenlandsk registrering tas hver dag.