Dokument nr. 3:15 for 2004-2005 om Riksrevisjonens undersøkelse av effektiviteten i straffesakskjeden har sin bakgrunn i at justiskomiteen i forbindelse med behandlingen av St.prp. nr. 1 for 2002-2003 uttalte at det er avgjørende med rask og riktig reaksjon overfor lovbryterne. Dette krever en velfungerende straffesakskjede hvor tiden fra anmeldelse til dom og fullbyrdelse av straff er kortest mulig. Riksrevisjonen har derfor i sin rapport foretatt en undersøkelse av effektiviteten i straffesakskjeden. Undersøkelsen er gjennomført på bakgrunn av 311 utvalgte straffesaker hvor det falt dom i 2003. I rapporten avdekkes det betydelige mangler når det gjelder å overholde tidsfristene som lovgiver har satt til politi og påtalemyndighet, domstoler og kriminalomsorg. I mange tilfeller overskrides tidsfristene i én og samme sak av flere aktører i den samlede kjeden. Denne forsinkelsen kan følgelig bli betydelig for de mennesker som saken gjelder. Det er alvorlig. En samlet komite finner dette svært uheldig. Vi har forståelse for at rettsstatens krav til rettssikkerhet og forsvarlighet i enkelte tilfeller kan begrunne at fastsatte saksbehandlingsfrister overskrides. Vi har også merket oss at både Riksrevisjonen og Justisdepartementet stiller spørsmål ved om funnene i undersøkelsen fullt ut er representative for saksbehandlingen i straffesakskjeden. Det har skjedd mye på feltet. I 2003 gjennomførte man politireformens fase I, det har kommet et nytt saksbehandlingssystem i domstolene, og man hadde betydelige driftsproblemer med politiets saksbehandlingssystem. Dette er sikkert viktige merknader, men det svekker ikke det inntrykk som rapporten viser, og komiteen mener derfor likevel at funnene i undersøkelsen gir grunn til bekymring og grunn til en fortsatt sterk fokusering på måloppnåelsen på dette punktet. Det er derfor bra at departementet melder at de har iverksatt flere tiltak for å sikre en mer effektiv saksbehandling i straffesakskjeden. Etter komiteens mening er det nødvendig at samtlige aktører i kjeden søker å overholde de lovfestede saksbehandlingsfrister. Det er i den forbindelse bra at det vil bli utviklet IKT-systemer som gjør at man lettere kan avdekke fristoverskridelser i den enkelte sak og følge dette opp, og at man arbeider med å forbedre styrings- og rapporteringsrutinene. Flere offentlige etater har de senere årene hatt et pågående arbeid med å redusere saksbehandlingstider og effektivisere saksflyt. I forvaltningen foreligger det etter hvert en betydelig kunnskap om hvordan man kan nå mål i forhold til dette. Jeg vil anmode Justisdepartementet og statsråden om å innhente disse erfaringene fra andre etater og se hvordan de kan brukes i det kontinuerlige forbedringsarbeidet som jeg er helt overbevist om at Justisdepartementet har på dette området. Komiteen ber også departementet påse at arbeidet med å redusere saksbehandlingstiden i straffesakskjeden følges opp. Det kan i den forbindelse være behov for å gjennomføre nye undersøkelser i nær framtid for å vurdere resultatene av de tiltak som er og vil bli iverksatt. Når Stortinget behandler en slik forvaltningsrevisjon, og det påpekes at tiltak er iverksatt og vil bli iverksatt, vil jeg understreke at på en del punkter vil det være naturlig at en kommer tilbake og ser om disse tiltakene faktisk har gitt effekt, eller om vi står på stedet hvil, eller sågar ikke går framover. I så måte har Riksrevisjonen en viktig oppgave, ikke minst innenfor dette som går på forvaltningsrevisjonen.