Kari Kjønaas Kjos hadde problemer med begrepene «flat», «minst» og «størst». Ja, hvis Fremskrittspartiet hadde fått det som de ville, hadde ikke det vært noe problem i det hele tatt, for Fremskrittspartiet vil jo ha en lik folketrygdpensjon til alle. Så la oss bruke begrepet «lik» hvis det er enklere å forstå enn «flat». Uansett om man har jobbet mye eller lite, skal man ifølge Fremskrittspartiets pensjonsmodell ha den samme pensjonen fra det offentlige. Vi andre syns det er en urettferdig pensjonsmodell. Minstepensjonen i Norge er det ikke fett å leve av. Det gir ikke grunnlag for et utsvevende liv. Derfor har også Stortinget økt minstepensjonen betraktelig de siste åra, mer enn øvrige pensjoner og mer enn lønnsutviklingen. Eller mer presist: Det er særtillegget i minstepensjonen som er økt. Hovedprinsippet i folketrygdens alderspensjon er at alle har en grunnpensjon, folketrygdens G, og så opptjener man tilleggspensjon i forhold til det man betaler inn gjennom sitt yrkesaktive liv. Har man liten eller ingen tilleggspensjon, får man et særtillegg fra det offentlige, slik at man summa summarum får minstepensjon. Baksiden av medaljen – hvis vi skal gjøre som Fremskrittspartiet sier – er at de som har jobbet og slitt et langt liv, og som har en liten tilleggspensjon, blir tatt igjen av dem som bare har særtillegg. Det sier aldri Fremskrittspartiet noe om. Dette gjelder renholderen og hjemmehjelpen som har jobbet og slitt og opparbeidet seg en liten tilleggspensjon. Dem er ikke Fremskrittspartiet opptatt av. Det skjønner jeg godt, for Fremskrittspartiet vil jo ikke ha dette systemet. Fremskrittspartiet vil ikke belønne dem som har jobbet og slitt i et langt yrkesaktivt liv. Fremskrittspartiet vil ha en flat pensjon til alle – eller la oss si lik pensjon, slik at Fremskrittspartiets representanter sjøl også kan være med på terminologien. Fremskrittspartiet er ikke opptatt av dem som – for å bruke Kenneth Svendsens begrep – har vært med og bygd landet. Det er nettopp disse gruppene som rammes hvis Fremskrittspartiets pensjonsmodell skulle bli innført. Vi andre kaller Fremskrittspartiets forslag til ny pensjonsmodell for et ran av arbeidsfolks tilleggspensjon. Det nevner aldri Fremskrittspartiet. Det beste vi kan gjøre, er å sørge for å få på plass et nytt pensjonssystem så vi slipper disse diskusjonene. For med den nye pensjonsmodellen som Regjeringa har foreslått, og som jeg håper det etter hvert blir stor tilslutning til i Stortinget, vil minstepensjonsfella bli eliminert. Alle får altså beholde de rettighetene de har opparbeidet seg gjennom sitt yrkesaktive liv, kombinert med at man også får omsorgsopptjening og opptjening for avtjent førstegangstjeneste. Men det er Fremskrittspartiet imot. Fremskrittspartiet vil ikke ha noe nytt pensjonssystem. Nå utfordrer jeg Fremskrittspartiet: Hvis vi tar feil i at Fremskrittspartiet vil innføre en lik pensjon til alle, har de i så fall gått bort fra det de tidligere har stått for, og da kan de benytte anledningen nå til å presentere den nye pensjonsmodellen sin.