Selskapet Nera har nylig lansert en ny bærbar terminal for satellittbredbånd. Terminalen er liten og lett og antas å gi Nera et forsprang på konkurrenter i dette markedet. Telenor og Norspace er leverandører til systemet for satellittbredbånd. Denne suksessen er et resultat av en langsiktig satsing på romfartsteknologi, både fra myndigheter og fra næringsliv. Egentlig er det et eventyr – og mot alle odds – at lille Norge satser på romvirksomhet. Men vi gjør det, og vi hevder oss. Ta f.eks. bedriften Norspace i Horten, en bedrift som i over 20 år har levert komponenter og utstyr til romindustrien. Jeg synes egentlig det er litt forunderlig og rart at 110 av de satellittene som i øyeblikket kretser rundt jordkloden, har deler som kommer fra Horten. Vi har kommet langt siden den første raketten ble skutt opp fra Andøya i 1962. Den gangen var det først og fremst forskere som interesserte seg for rommet. Naturlig nok var forskerne den gangen interessert i nordlys, og de første oppskytningene skulle gi mer innsikt i dette fenomenet. Dette er fortsatt et viktig område for virksomheten på Andøya. Det er altså ikke tilfeldig at norske forskere i dag er i verdenstoppen når det gjelder studier av nordlys. Regjeringen har som mål at forskning og utvikling skal utgjøre 3 pst. av brutto nasjonalprodukt. Norske rombedrifter og forskningsmiljø vil være viktige for å nå disse målene. Regjeringen ser også at romvirksomheten er veldig viktig for utviklingen av nordområdene. Det er spesielt viktig å ivareta brukernes behov for navigasjon, værvarsling og overvåking i de store havområdene nord i landet. Derfor er Norges deltakelse i programmene til den europeiske romfartsorganisasjonen European Space Agency svært viktig. Norsk romsenter foretar hvert år en undersøkelse blant de bedriftene som mottar ESA-kontrakter. Undersøkelsene viser at hver krone Norge bidrar med, utløser industrikontrakter på over 4 kr i det kommersielle markedet. Romindustrien omsatte for 5,4 milliarder kr i 2004 og hadde en eksportandel på over 80 pst. Norge har et stort territorium og en spredt bosetting, noe som krever effektive infrastrukturløsninger for kommunikasjon, navigasjon og informasjonsinnhenting. Satellittbaserte løsninger er ofte mer kostnadseffektive og inneholder flere muligheter enn bakkebaserte alternativ. Miljøovervåking, ressursforvaltning, værvarsling, navigasjon, kringkasting, telekommunikasjon og nødvarsling er eksempler på bruksområdet til satellittene. Derfor er det bidraget som Norge yter til ESAs programmer, meget vel anvendte penger.