Som på dyrehelsesida så også når det gjelder folkehelsa: Et omfattende internasjonalt samarbeid er på gang for å håndtere dagens fugleinfluensasituasjon, som heldigvis ennå ikke har kommet hit, og en eventuell framtidig pandemisituasjon. Norge deltar veldig aktivt i dette samarbeidet. Våre eksperter regner med at de rådene vi gir, og de tiltak vi setter i verk, vil være tilstrekkelige til at ingen mennesker skal bli smittet av fugleinfluensa dersom den skulle komme hit. Dagens fugleinfluensasituasjon må ikke blandes sammen med en situasjon der vi har såkalt pandemisk influensa. En pandemisk influensa er en verdensomspennende epidemi forårsaket av et nytt influensavirus som smitter mellom mennesker. Det har lenge vært diskutert om et endret fugleinfluensavirus vil kunne være årsak til en mulig pandemi. Ifølge våre eksperter er det i dag ingenting som tyder på at fugleinfluensaviruset er i ferd med å endre seg slik at det får økt evne til å smitte mellom fugler og mennesker eller mellom mennesker. Det er svært lite sannsynlig at en slik endring av viruset vil skje i Norge. Når den neste pandemien kommer, og hva som eventuelt vil være smittestoffet, er fortsatt usikkert. Men vi er også forberedt på å håndtere en eventuell pandemi. Smitte av fugleinfluensavirus fra dyr til mennesker forekommer svært sjelden. Sjukdom har kun vært observert blant mennesker som har hatt svært nær kontakt med tamfugl. De aller fleste tilfellene har oppstått i land der fugler og mennesker lever tett innpå hverandre, og der helsesituasjonen, ernæringa og hygienen er en annen enn hos oss. Mens over 150 millioner fugler er døde eller avlivet som følge av fugleinfluensa, er under 100 mennesker i verden døde av fugleinfluensasmitte de tre siste åra – hovedsakelig i Asia, slik landbruksministeren redegjorde for. Så langt vi vet, er ingen av disse menneskene smittet av ville fugler eller andre dyr som kan være bærere av fugleinfluensavirus, f.eks. gris, hund eller katt. Dette viser at fugleinfluensaviruset til nå har liten evne til å gi sjukdom hos mennesker. Men det er viktig å ikke bagatellisere situasjonen. Det er stort behov for god og saklig informasjon til hele befolkninga, både for å spre kunnskap og for å skape trygghet. Fagorganene – Mattilsynet, Veterinærinstituttet, Folkehelseinstituttet og Sosial- og helsedirektoratet – har som kjent kommet med en rekke råd til folk. Dette er råd som også er tilgjengelige på Internett. Alle instansene arbeider meget aktivt med å spre informasjon, både gjennom media og ved direkte kontakt med publikum og fagfolk. Det er, som landbruksministeren også sa, et omfattende informasjonsarbeid rettet mot kommunehelsetjenesten, fastlegene, skolevesenet og barnehagene. Det er også grunn til å iverksette fornuftige tiltak for å være sikker på å unngå at folk blir sjuke av fugleinfluensaviruset, dersom eller når det kommer til landet. Dette vil i dagens situasjon være enkle, forebyggende tiltak som folk selv må sette i verk i dagliglivet. Jeg vil kort nevne de viktigste rådene: Smitte ved fugleinfluensavirus gjennom mat eller drikkevann er svært lite sannsynlig og er ingen kjent årsak i land med stort smittepress og dårligere hygiene enn i Norge. Men vanlige hygieneregler, som å vaske hender, unngå urensa drikkevann og å håndtere maten på renslig vis, vil hindre at smittestoff overlever og smitter til mennesker. De som mater ville fugler, bør vaske hendene etterpå – også når de har stelt fuglebrettet. Vi har også understreka at man ikke bør ta på døde fugler. Vi vet at ville fugler er bærere av mange sjukdomsframkallende organismer, f.eks. salmonella, noe som gjør at vi uansett skal være forsiktige med å ta på fuglene og unngå berøring med avføringa fra dem. Dersom man skulle komme over flere døde fugler innafor et avgrensa område, skal det lokale mattilsynet kontaktes. Smitte av virus fra kjæledyr til mennesker er svært lite sannsynlig, selv om vi har sett at katter kan bli smitta av fugleinfluensavirus og utvikle sjukdom. Også her gjelder det generelle rådet: Utvis god hygiene i omgang med hunder og katter. I europeiske land der fugleinfluensa er påvist, råder man folk som bor i observasjonssonen, altså 10 km rundt stedet der fugleinfluensaviruset ble påvist, til å holde kattene inne slik at de ikke kommer borti døde eller sjuke fugler. Dette rådet er gitt for å være på den sikre sida. Det er foreløpig ikke grunnlag for spesielle tiltak ved kontakt med hunder. Det er som kjent også gitt råd til folk som skal ut og reise. Vi har tilrådd at folk unngår å oppsøke fjørfebesetninger eller fuglemarkeder. Vanlige råd for god hygiene når man reiser til varmere land, har selvfølgelig ikke blitt mindre viktig å følge nå. Jeg har fram til nå redegjort for råd og tiltak på folkehelsesida ut fra at vi i dag har å gjøre med dyresjukdommen fugleinfluensa, slik landbruksministeren har presisert. La meg også si noen ord om den generelle beredskapen vi har mot en eventuell pandemisk influensa – et virus som ennå ikke har oppstått, men hvor vi allerede nå har planer og tiltak på plass. Den 16. februar i år la Helse- og omsorgsdepartementet fram den tredje versjonen av Nasjonal beredskapsplan for pandemisk influensa. Vi har helt siden 2001 hatt en slik plan i Norge. Både EU og Verdens helseorganisasjon har anbefalt sine medlemsland å oppdatere beredskapsplanene og inngå tettere samarbeid med dyrehelse- og folkehelsemyndighetene. Det har vi gjort i Norge. Et utkast til plan ble brukt under EU-øvelsen Common Ground i november 2005, som Norge var med på, og erfaringene derfra er selvfølgelig innarbeidet i den reviderte planen. I dag er verden, og Norge, i det laveste nivået i det vi kaller den pandemiske årvåkenhetsperioden. I planlegginga av beredskap mot et virus som ennå ikke har oppstått, har vi likevel gjort flere forberedelsestiltak: Det er kjøpt inn og lagret 1,4 millioner doser av legemidlet Tamiflu, som kan distribueres til hele befolkninga i den første fasen av en pandemi i Norge. Dette beredskapslageret er ment å dekke behovet for behandling av alle i Norge som eventuelt blir sjuke med pandemisk influensa, samt forebygging når det gjelder nøkkelpersonell. I tillegg anskaffes et annet medikament beregnet til forebygging når det gjelder om lag 300 000 mennesker i seks uker. Det er gjort fordi en ny vaksine for mennesker ikke vil være tilgjengelig før ca. fire–seks måneder etter at en pandemisk influensa har brutt ut. Vi kan ikke lage vaksinen før viruset eventuelt har endret seg og blitt til noe annet.Det er også inngått avtale med et nederlandsk firma om levering av en pandemivaksine til hele befolkninga så snart slik vaksine blir tilgjengelig.Den årlige vaksineringen mot sesonginfluensa er intensivert. Det at vi har et system for massevaksinering, vil i seg selv bidra til at vaksinering mot en eventuell pandemisk influensa kan forløpe så enkelt som overhodet mulig.Nordisk Ministerråd har vedtatt å utrede muligheten for felles produksjon av influensavaksine. Dette er et utredningsarbeid som pågår akkurat nå. Regjeringa følger, som landbruksministeren har redegjort for, situasjonen fra dag til dag. Jeg snakker personlig med mange mennesker som naturlig nok er svært opptatt av disse spørsmålene, og vi ser at det er et stort – nesten ubegrenset – behov for informasjon. Jeg er opptatt av at folk til enhver tid skal ha tilgang til oppdatert informasjon, både om dagens situasjon og om en eventuell framtidig influensapandemi. Alle fagorganer oppdaterer løpende sine Internett-sider. Vi holder pressekonferanser sammen med dyrehelse- og folkehelsemyndighetene, og medarbeiderne våre er hele tida svært aktive i media. Pandemiplanen er sendt til alle landets kommuner, kommuneleger og fastleger, fordi den operative beredskapen er lokalt. Til slutt vil jeg gi ros til alle dem som arbeider aktivt på alle nivåer, slik at vi har god beredskap både i dagens situasjon når det gjelder en eventuell fugleinfluensa, og dersom det skulle oppstå et nytt eller endret virus som kan føre til en influensapandemi.