Kommunenes økonomi, og dermed mulighetene til å yte et godt velferdstilbud, har i flere år vært presset. Regjeringen fører en målrettet politikk for å sikre utbygging av barnehageplasser og en god skole og prioriterer i 2006 og i 2007 en betydelig styrking av kommuneøkonomien. Regjeringens politikk gir kommunene et fundament for å forbedre opplæringen i skolen, ansette flere lærere og bedre barnehagetilbudet. Det er derfor gledelig at regnskapet for de første tre månedene i 2006 viser at kommunene har brukt 7,9 pst. mer på velferd enn i samme tidsrom i fjor. Kommunene bruker 6,5 pst. mer på skole og hele 17,4 pst. mer på barnehager. Jeg er opptatt av at kommunesektoren sørger for at inntektsveksten brukes til å gi innbyggerne et bedre tjenestetilbud. Veksten i de frie inntekter neste år blir på mellom 2 milliarder og 2,5 milliarder kr. På grunn av fortsatt vekst i antallet 16–18-åringer vil fylkeskommunene få en noe sterkere relativ vekst i de frie inntektene enn kommunene. I 2006 er veksten i de frie inntektene på hele 5,7 milliarder kr. Samtidig styrkes bevilgningene til kommunene betydelig ved å legge til rette for vekst i antallet barnehageplasser. Regjeringens mål er full barnehagedekning innen utgangen av 2007 – høy kvalitet og lav pris. Regjeringen ønsker å gi forutsigbare og stabile rammevilkår til kommunene for å sikre høy utbyggingstakt. Regjeringen foreslår derfor i revidert nasjonalbudsjett å øke bevilgningen til barnehagesektoren med til sammen 694 mill. kr som følge av den høye utbyggingen av barnehageplasser og for å stimulere til ny utbygging. Jeg forventer nå at alle kommuner har egne planer for å nå målet om full barnehagedekning. Endelige tall pr. 15. desember 2005 viser at om lag 231 500 barn hadde plass i barnehage i 2005. Dette er en økning på hele 10 900 barn fra 2004 og mye høyere enn det vi opprinnelig forventet. Det forventes en høy utbyggingstakt også i 2006 på linje med den vi hadde i 2005. Siden 2000 var dette den sterkeste økningen i antall nye barn i barnehage. Dekningsgraden totalt ved utgangen av 2005 var 76 pst. Tilsvarende tall i 2004 var 72 pst. Utfordringen nå er å gi barnehagetilbud til barn under tre år for dem som ønsker det – og vi er på god vei. Dekningsgraden for disse barna har økt fra 48 pst. til 54 pst. Ifølge barnehageloven plikter kommunen å sørge for et tilstrekkelig antall barnehageplasser. Kommunene har derfor en stor oppgave både som barnehagemyndighet og barnehageeier. I oktober 2006 vil vi vite hvor mange som står på venteliste etter at barnehageåret har kommet i gang etter sommeren. Dette vil gi en pekepinn på behovet for utbygging i 2007. Kommunene arbeider svært aktivt med å etablere nye barnehageplasser i 2006. De statlige økonomiske virkemidlene har ført til mange nye barnehagebygg, også i kommuner som har hatt lav dekning. I stor grad er det de små kommunene som har klart å oppnå full barnehagedekning. I store kommuner og i bykommuner er det imidlertid større usikkerhet om målsettingen om full barnehagedekning vil kunne nås innen fristen. Ny barnehagelov og ny rammeplan vil være viktige elementer for å bedre kvaliteten i barnehagene. Regjeringen arbeider for å nå målet om full barnehagedekning innen utgangen av 2007. Tiltak for å nå dette målet vil Regjeringen komme tilbake til i statsbudsjettet for neste år. I Soria Moria-erklæringen slås det fast at før målet om full barnehagedekning er nådd, vil de øremerkede tilskuddene til barnehager ikke bli innlemmet i rammetilskuddet til kommunene. Kunnskapsløftet som vi nå skal innføre fra høsten i skolen, har som mål at alle elever skal utvikle grunnleggende ferdigheter og kompetanse for å kunne ta aktivt del i kunnskapssamfunnet. Alle elever skal få de samme muligheter til å utvikle sine evner. Kunnskapsløftet skal bidra til å sikre tilpasset opplæring for alle elever og legge økt vekt på læring. Regjeringen har prioritert å legge til rette for at kommuner og fylkeskommuner skal kunne gi et godt opplæringstilbud gjennom en styrket kommuneøkonomi. Økt vekst i frie inntekter gir rom for økt ressursbruk i skolesektoren. Utgiftsbehovet varierer mellom kommunene. Noen steder er det behov for å styrke eldreomsorgen, mens andre steder er det behov for bedre skoler. Det er de lokale folkevalgte som best kjenner behovene i sin kommune. Det er på dette grunnlaget man kan foreta fornuftige avveininger. Jeg har stor tillit til at kommunepolitikerne klarer disse vanskelige prioriteringene. Det de nå har fått, er et økonomisk fundament som er bedre enn på mange år. Vi har gitt kommunene fast grunn under føttene, etter at den forrige regjeringen var en glideskala der man hele tiden stod foran en utfordring og nedskjæring. Nå står vi foran en situasjon der kommunene gis anledning til å styrke sine velferdstjenester. Det er jeg stolt av.