Denne forskningsmeldingen er det stor enighet om. Det er bra fordi den er offensiv, men det er også bra for forskningen at det er stor enighet i denne sal om framtida for forskningen. Jeg vil også benytte anledningen til å takke saksordføreren som har brakt oss fram til en felles forståelse. Fordi det er så stor enighet om meldingen, ønsker jeg å bruke taletida mi til å belyse noen ideologiske perspektiver knyttet til forskningspolitikken. Forskning har en verdi i seg sjøl, ikke bare som instrumentell nytte for samfunnet. Den kritiske offentlighet er avhengig av at forskere deltar med sin kunnskap om samfunnsforhold, om kulturelle forhold og om den teknologiske utviklingen. Akademiske prinsipp og ikkemarkedsprinsipp må få lov til å styre forskningsprosessene. Spesielt er det viktig at forskerne beholder sin rolle som demokratisk motmakt til myndigheter og næringsliv. Venstres mål er at norske forskningsmiljøer skal ha gode nok rammebetingelser til å produsere kunnskap på høyt internasjonalt nivå. Grunnforskningsfinansieringen må fortsatt være en sentral del av finansieringen av universitets- og høyskolesektoren, og det blir befestet med forskningsmeldingen i dag. Norske forskningsmiljøer må gis mulighet til å utvikle kunnskap over et bredt register, både gjennom fri grunnforskning og gjennom forskning som har mer direkte betydning for framtidas næringsliv og verdiskaping. Venstre har alltid gått inn for en rask og kraftig opptrapping av samfunnets samlede forskningsinnsats. Derfor er vi glad for Regjeringas ambisiøse mål i meldingen. Arbeidet med kommersialisering av forskningsresultater bør stimuleres og belønnes. Universitetene og den enkelte forsker må sikres hjelp og tilgang til ressurser til kommersialiserings- og patenteringsfasen. Her har Regjeringa lagt inn en rekke tiltak som vil gjøre det mye lettere. Vi trenger en god balanse mellom den frie grunnforskningen og den næringsrettede forskningen. Den frie forskningen er en av grunnpilarene i demokratiet vårt og har stor egenverdi. Av og til kan fri grunnforskning være mer næringsrettet enn næringsrettet forskning. I meldingen er det et fokus på realfagene. Det er viktig av to grunner: For det første ligger disse fagene etter i satsingen, og det er ressurskrevende fag som trenger et eget fokus for å løftes. For det andre er finansieringsmekanismene i forhold til universitet og høgskoler slik at studenttilgangen styrer store deler av ressurstilgangen når det gjelder forskningen. Derfor er det viktig at vi lager oppdemminger som ikke fører til en rent studentstyrt forskningsprioritering. Om forskernes frihet vil jeg si at vi først og fremst må dyrke fram den nysgjerrige forskeren og ikke byråkraten. Det gir utfordringer til hvordan vi organiserer tilgangen på midler. Det er også viktig at forskningen blir ledet av ledere som tør si «følg sporet», når noen tror at de kanskje har funnet noe. Det er viktig at den nysgjerrige forskeren får dyrket fram sine evner som formidler, ikke bare i tunge tidsskrifter, men også overfor den spente, nysgjerrighetsdrevne student. Jeg skjønner at det blir litt frustrerende for Sosialistisk Venstreparti ikke å ha de store planøkonomiske grepene, og at de heller ikke har spesielt stor tro på privat sektors mulighet til å delta i den store dugnaden denne forskningsmeldingen legger opp til. Nei, det er faktisk slik at det blir en kamp i hvert statsbudsjett når det gjelder den offentlige satsingen. Der vil sannheten komme til syne hvert eneste år. Jeg merker meg igjen – etter en rekke saker fra Sosialistisk Venstreparti – at de har så liten tro på at de skal klare det hvis de sjøl havner i regjering, at det blir viktig å få vedtak i denne sal som de kan støtte seg på – når de ikke tror at de klarer å gjøre jobben i egne rom. Så vil jeg til slutt nevne støtteordningen i forhold til gaver til forskningen, som jeg mener ikke bare er et godt grep for forskningen rent forskningspolitisk, men det er også et viktig demokratisk grep. Det er viktig at det finnes flere og mindre byråkratiske penger i systemet, og forskningsstøtte kan være en like viktig og nyttig satsing for private som det å sponse kultur- eller idrettsaktivitet.