Flere av oss har i debatten vært inne på sosiale helseforskjeller og pekt på at det handler om en bred satsing på velferd og kommunale tjenester i hele landet – 5,7 milliarder kr til velferden i kommunene. Eldreomsorg, psykisk helsevern og også skolefritidsordningen er de viktigste helsetiltak i dette budsjettet. Vi har pekt på at vi må unngå en utvikling i retning av å gjøre anstendig omsorg avhengig av størrelsen på egen lommebok. Selvsagt skal det være frihet til å kjøpe ekstra tjenester, slik vi har i et åpent samfunn som vårt. Men de felles grunnleggende tjenestene som går til alle, må det være god nok standard på. På noen områder handler det særlig om å bekjempe sosiale helseforskjeller. Det har kommet fram i debatten her i dag, og det er områder hvor vi må gjøre mer. Det gjelder tannhelsetjenesten. Der har det nå vært en utvalgsinnstilling ute på høring, med forslag til hva vi kan gjøre. Det vil vi få til behandling på Stortinget senere. Det gjelder bedre tilgang på organer til transplantasjoner, et område hvor det er akutte problemer også i Norge. Vi bør innføre nye tiltak i forhold til det. Det gjelder at utviklingen av nye behandlingsformer, særlig innenfor stamcelleteknologi, kommer inn i rammen av et offentlig, åpent og ryddig helsevesen, og ikke bare blir liggende i hendene på globale helsemonopoler ulike steder i verden. Det gjelder at arbeidet med å få ned ventelistene for de aller alvorligste og mest ressurskrevende sykdommene ikke må svekkes til fordel for at en for stor del av ressursene i helsevesenet går i retning av behandling på private sykehus, som det ble mange nye av i forrige stortingsperiode, behandling av enkle lidelser som det er mer effektivt å få unna, og da få stykkpris for. Vi må gjøre mer for å få ned egenandelene i helsevesenet, bl.a. når det gjelder fysioterapi. Derfor kommer det en egen evaluering av dette, som Regjeringen har varslet, og som vi vil vente på før vi kommer tilbake til nye tiltak. Vi vil ivareta rusmiddelmisbrukere bedre, og også hjelpe psykiatriske pasienter og langtidssyke kreftpasienter bedre, ved at basisfinansieringen av helseforetakene og sykehusene nå blir 60 pst. og stykkprisfinansieringen går ned til 40 pst. Vi må også i det videre arbeidet når det gjelder helseforskjeller, sikre en god nok standard på skolehelsetjenesten, få oversikt over utviklingen der og over andre forebyggende tiltak rettet mot ungdom. Og vi må sikre en bedre dekning av fastleger og legespesialister i hele landet, også i store byer som Oslo, hvor fordelingen er svært ulik. Disse og andre oppgaver inngår i den samlede store strategien for utjevning av helseforskjeller som det nye rød-grønne flertallet vil gå inn for. Om vi ikke får til en statistisk økning av levealderen i Oslo Øst i løpet av de første fire årene, vil vi etter hvert bygge et sunnere samfunn, slik at vi kan se det monner også når det gjelder levealderen.