Jeg følte behøv for å utdype litt i forhold til den synshemmede eleven – jeg fikk litt dårlig samvittighet etter det raske svaret. Jeg kan selvfølgelig ikke kommentere dette enkelttilfellet. Men generelt er det slik at en synshemmet elev vil få vanlig tilrettelegging i form av punktskrift, skriftstørrelse osv., men ikke lengre tid på prøven. Bakgrunnen for det er ikke en politisk vurdering, men det er en vurdering fagmiljøene gjør, fordi de mener at det er det beste grunnlaget for å gi den eleven en bedre tilpasset opplæring. Men dermed har jeg ikke kommentert dette enkelttilfellet. Og så kan jeg ikke unnlate å gi en liten kommentar til SV, for det hevdes jo her at disse nasjonale prøvene representerer et helt nytt syn på kunnskap. Jeg hører at SVs representant, uten å blande meg for mye inn, reagerer på at Fremskrittspartiet er opptatt av måling. Men det er altså mindre enn to år siden SV førte en hel valgkamp på en skolepolitikk, hvor det stod i SVs program: «SV vil ha en målstyrt skole basert på overordnede mål for ferdigheter og kunnskaper hver enkelt skal tilegne seg… Til dette trenger vi nasjonale målingsredskaper… En friskole for alle krever kontinuerlig måling av kvalitet. Derfor er det viktig med nasjonale prøver som evaluerer skolepolitikken og undervisningsformer… SV vil jobbe for nasjonale prøver for å teste faglig kvalitet, trivsel og læringsmiljø.» Dette ble utdypet av partiets leder ved å bekrefte at det gjaldt dette nasjonale prøvesystemet som nå gjennomføres, på de trinnene, og at det måtte være åpenhet. Den skolepolitikken SV gikk inn for i 2003, var basert på at vi skulle få enklere læreplaner med tydelige mål, at vi skulle fjerne den nasjonale fag- og timefordelingen, og at vi skulle ha nasjonale prøver og kontinuerlig måling for å se til at det gikk bra med disse friskolene som var for alle. Jeg ser at det ristes på hodet her, men dette er et sitat. Jeg har ikke funnet på det selv. Så til et tema som har vært berørt her, nemlig om informasjonen har vært god nok, hensikten med prøvene, kostnader osv. Dette må vi undersøke nærmere – bare la meg si at det i seg selv er ganske interessant, fordi det avdekker så tydelig at det er kvalitetsforskjeller i norsk skole: Noen skoler har oppfattet hvert komma, hvert poeng, alt om hensikten med prøvene, hvordan de skal gjennomføres – prøvene er blitt gjennomført helt uproblematisk, ingen problemer – mens andre skoler sier at det har kostet dem fryktelig mye tid, arbeid, penger osv. Det det forteller meg, er at man på noen skoler har en planleggings- og evalueringskultur som er nokså velutviklet. Da er det ikke så stort problem å ta imot dette systemet med nasjonale prøver. Ved andre skoler har man ikke en så utviklet planleggings- og evalueringskultur, og da kan dette ha virket belastende. Dette bør vi undersøke nærmere, men jeg synes at det i seg selv er ganske interessant å se hvor forskjellige tilbakemeldingene på disse punktene er.