Først og fremst vil jeg si takk til interpellanten for at denne debatten blir satt på sakskartet. Som interpellanten også viste til, er det mange gode eksempler, og det er gjort mye. Dette vil Regjeringen bygge videre på. Norsk økonomi er inne i en svært god periode. Ledigheten går ned, sysselsettingen øker, bedriftene investerer, og det går rimelig godt. Regjeringen vil bidra til at denne positive situasjonen videreføres og forbedres. Interpellanten trekker fram et teknologiområde, miljøteknologi, som står sentralt i en visjon om å skape et framtidsrettet nærings- og arbeidsliv, i et bærekraftig samspill mellom vekst og vern. Denne visjonen deler vi. Utvikling av ny teknologi som gir mindre miljøbelastning enn eksisterende teknologi, vil både gi gevinster for miljøet og kunne føre til økonomisk vekst og sysselsetting i Norge. På flere felt ligger Norge langt framme når det gjelder utvikling av ny, miljøvennlig teknologi. Eksempler er utvikling av energieffektive bygg, miljøvennlig skipsteknologi, energiteknologi, avfalls- og returløsninger og mange nyvinninger innenfor olje- og gassvirksomheten. I Soria Moria-erklæringen sier vi at Regjeringen vil gjøre norsk næringsliv «ledende innenfor miljøforbedringer». Som følge av en økende internasjonal interesse for miljøteknologi, vil en realisering av denne visjonen innebære betydelige eksportmuligheter for norsk miljøteknologi og ikke minst for norske miljøprodukter. Dette kan bidra til å skape trygge arbeidsplasser i Norge i årene framover. Norge skal være verdensledende på teknologi for olje- og gassvirksomhet. Regjeringen har derfor iverksatt et ambisiøst opplegg for å realisere en god CO2-håndtering og skape en verdikjede for transport og injeksjon av CO2. Vi arbeider nå med tre delprosjekter: Det ene er knyttet til innledende forhandlinger mellom de kommersielle aktørene i en CO2-kjede. Det andre er prosjektering av renseanlegg på Kårstø. Det tredje er juridiske og organisatoriske sider ved et statlig engasjement i CO2-kjeden. Regjeringen har dessuten klare ambisjoner om å legge til rette for økt bruk av bioenergi. En slik energiomlegging har et stort potensial i forhold til utslippsreduksjoner og lokal næringsutvikling. Vi gjør mer. For å bidra til at Norge får erfaring med håndtering av hydrogen som drivstoff foreslår Regjeringen å frita hydrogenbiler som kun kan benytte hydrogen som drivstoff, for engangsavgift. Dette skjer med virkning fra 1. juli 2006. Fritaket er midlertidig. Fritaket vil også omfatte hybridbiler som er utstyrt med hydrogenbasert forbrenningsmotor i tillegg til elmotor. Regjeringen legger dessuten opp til at det gis fritak for CO2-avgift for andel bioetanol som blandes med bensin, fra 1. januar 2007. Fritaket vil gi styrkede incentiver til valg av miljøvennlig drivstoff. Det foreligger her et CO2-reduksjonspotensial tilsvarende innblandingsprosenten. Norge har de beste forutsetninger for å være god på miljøteknologiområdet. For en uke siden hadde jeg besøk av Europakommisjonens visepresident, Günther Verheugen. Vi besøkte Statoils anlegg på Melkøya utenfor Hammerfest. Her kombineres norske naturressurser med unik kompetanse og kunnskap. Jeg tør påstå at prosjektet ikke ville blitt gjennomført uten politisk vilje og offentlig engasjement. Det som foregår på Melkøya, er ikke mindre enn et industrieventyr. Teknologien er verdensledende, og den er dristig. Takket være at Norge ligger i front innen miljøteknologi, har utbyggingen ikke ført til forurensende utslipp til havet. Andre gode eksempler på norske miljøteknologibedrifter som gjør det bra internasjonalt, er Tomra og REC. Tomra leverer maskiner for resirkulering av drikkeflasker. De opererer i mer enn 40 land og har en årlig omsetning på flere milliarder kroner. REC er i dag det eneste selskapet i verden som dekker hele produksjonskjeden knyttet til solenergi. Selskapet, som omfatter datterselskapene ScanWafer og Scancell, gikk nylig på børs og ble da verdsatt til svimlende 57,8 milliarder kr – og det er altså bare 12 år siden de startet opp. Felles for Snøhvit, Tomra og REC er at de har investert betydelige midler i forskning og utvikling, og at offentlige midler har bidratt til denne satsingen. Offentlige midler har ofte den virkningen at forskningsprosjektene både blir mer dristige og mer langsiktige. Tomra har mottatt 9,5 mill. kr i støtte fra Norges forskningsråd de siste ti årene. Tilsvarende er utviklingsarbeidet i REC de siste ti årene støttet med hele 49 mill. kr av Norges forskningsråd, mens Innovasjon Norge har bidratt med til sammen 100 mill. kr. Her ser vi klare politiske forskjeller i næringspolitikken. Den forrige regjeringen kuttet drastisk i nettopp disse virkemidlene. Vi satser tungt, og vi satser offensivt. Vi har tru på at offentlige midler bidrar til å utløse ekstra private midler. Stortinget har etter forslag fra Regjeringen økt bevilgningene til Norges forskningsråd med 170 mill. kr over mitt budsjett. SkatteFUNN-ordningen, som gir skattefradrag for bedriftenes investeringer i forskning og utvikling, kommer i tillegg. Det gis bevilgninger over mitt budsjett til en rekke ordninger i Forskningsrådet som omfatter forskning på miljøteknologi. Ordningene dekker bl.a. fornybar energiproduksjon og effektive energisystemer, maritim virksomhet og offshoreoperasjoner, logistikk og transport, bygg og anlegg, vareproduksjon og materialforvaltning og prosess- og biomedisinsk industri. Interpellanten viste til virkemidlene innenfor Innovasjon Norge. Disse er svært viktige. Derfor øker vi tilskuddsbevilgningen til Innovasjon Norge i 2006 med 307 mill. kr. Dette gir rom for økt fokusering på miljø. Gjennom styringsdialogen med Innovasjon Norge legger vi vekt på en styrking av fokuseringen på miljø og på ny energi i 2006. Innovasjon Norge har de senere årene bevilget betydelige midler til miljøprosjekter. I 2003 gikk 361 mill. kr til prosjekter som vurderes som miljøtiltak. I 2004 var det tilsvarende beløpet 560 mill. kr, og i 2005 gikk 374 mill. kr til dette området. Det høye beløpet i 2004 skyldes i hovedsak store tilsagn til tidligere omtalte ScanWafer. ScanWind i Verdal er, som interpellanten nevnte, et annet eksempel på en bedrift som er ledende innenfor sin teknologi, og som Innovasjon Norge har støttet. Bedriften har høy kunnskap om bygging av store vindkraftanlegg. Målsettingen er å bygge store og kostnadseffektive vindturbiner til bruk i nordisk klima og landskap. Regjeringen har hatt drøftinger med Sverige om et felles elsertifikatmarked. Drøftingene viste at dette ville bli en dyr ordning for norske forbrukere og norsk næringsliv. Regjeringen vil på et senere tidspunkt presentere hvilke ordninger som i stedet skal på plass for å fremme ny fornybar energi. Det kan også nevnes at Regjeringen har besluttet å etablere et utviklingsprogram for grønt reiseliv i Norge. Rammen for 2007 er satt til 25 mill. kr. Grønn turisme inngår også som en del av Regjeringens kommende handlingsplan for bærekraftig bruk, forvaltning og skjøtsel av verneområder. Jeg setter stor pris på interpellantens engasjement for miljøvennlig teknologi og muligheten til å skape nye arbeidsplasser på bakgrunn av denne teknologien. Økt satsing på relevante virkemidler er et viktig steg i riktig retning for å fremme norsk miljøteknologi. Regjeringen vil følge opp Soria Moria-erklæringen når det gjelder strategiske satsinger knyttet til miljøforbedringer. Vi satser allerede betydelig og vil fortsette å gjøre det i framtida.