Kulturløftet er et løft og et løfte. Det er konkret, det kan måles: 15 punkter pluss 1 milliard kr, 1 pst. av budsjettet i 2014. Løftet ble fulgt opp i årets budsjett. Det blir fulgt opp i budsjettet for neste år. Løftet er viktig for dem som er opptatt av det gode liv. Min hjemby, Drammen, intensiverte jakten på det gode liv før årtusenskiftet. Kommuneplan og byutvikling stod på dagsordenen. Befolkningen tok del i jakten: Barn, ungdommer, næringsliv, folk i bydelene svarte unisont. Av fire scenarioer valgte drammenserne Naturbania, et ordspill og framtidsbilde som speiler en tett, mangfoldig by – urban, men med natur og elv, og det flerkulturelle som et særlig kjennetegn ved byen. Kultur ble valgt som motor i ønsket byutvikling. Filosofien var at kultur er viktig for folks trivsel. Der folk trives, vil de bo. Der folk vil bo, vil næringslivet etablere seg. Satsing på kultur la føringer for utformingen av det fysiske miljøet. Gode møteplasser for felles opplevelser ble viktig – torg, bystrand, elvepark, teater, museum, ny kino, idrettsområde for elite og bredde, og nytt helårsbad, der Kulturløftet allerede har bidratt med 5 mill. kr. Elvefestival, byfestival og store idrettsarrangementer er blitt et varemerke for byen. Det vi ser, er at folks bruk av fellesarenaene ikke er en tilmålt kvote – bruk avler ny bruk, og gode opplevelser skaper ønske om nye opplevelser. Gjennom Kulturløftet kommer midler til videre satsing. En glad museumsdirektør får nye 700 000 kr til neste år. Han var nesten mer glad for begrunnelsen enn for pengene, for noen på høyeste hold hadde sett det verdifulle i den jobben han gjør. Brageteateret, et unikt teater med barne- ungdoms- og flerkulturelt perspektiv, får 600 000 kr mer. Men det viktigste av alt: Kultur som motor i byutvikling og inngangsbillett til det gode liv, er en måte å tenke på som også er tatt inn i arbeidet for et inkluderende bysamfunn. Kultur er en glimrende brobygger. 11. oktober 2003 var en stor dag med kick-off for byens nye nerve: Drammens internasjonale kultursenter, i gamle fabrikkhaller på Grønland, ved elva, sammen med byens nye høyskolesenter og senter for flerkulturell verdiskaping – et felles myldreområde for kultur, næringsetablering og utdanning, som skal bli et nasjonalt kompetansesenter for flerkulturell formidling. Mange aktører er på plass. Nye kommer i neste byggetrinn. Staten bidro med 5 mill. kr i første trinn. Hva så med neste? I vår hadde «Du store verden» konferanse, med tema: Hvilke utfordringer møter en ny arena, bygd på ideen om kulturelt mangfold? Til slutt i mitt innlegg der, sa jeg: Hvis det er lov å ønske, vil jeg ha et høyskolefag i internasjonalt kulturarbeid, en handlingsplan for inkludering, med Drammen som nasjonalt fyrtårn og 15 mill. kr fra Trond Giske. De 15 mill. kr er i boks, fordelt over fire år. Det er glimrende. Det er slik det skal gjøres. Det er slik lokal satsing overrisles og styrkes av det nasjonale kulturløftet. Enda ble det altså 2,5 mill. kr til andre deler av fylket. Så i Buskerud er vi godt fornøyd.