Forslagsstillerne mener at tiden er moden for en endring av lov og forskrift om målbruk i offentlig tjeneste. Forslagsstillerne mener at dagens lovgivning om tjenestemål for statlige foretak og statlige organer ikke ivaretar innbyggernes uttalte språkpreferanser og i tillegg fører til unødig press på økonomiske midler som kunne blitt allokert til viktigere områder som ligger under det statlige foretaks eller det statlige organets virksomhet. Forslagsstillerne mener det er problematisk at det er kommunenes språkpreferanser som legges til grunn for valg av målform, og ikke innbyggernes språkpreferanser. Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, støtter hovedlinjene i de vurderinger som Kultur- og kirkedepartementet gjør rede for i sitt brev til komiteen av 8. november 2004. Flertallet mener at innbyggernes språkpreferanser allerede ligger inne som et hovedprinsipp i målloven, bl.a. gjennom at alle statsorganer skal besvare brev fra private rettssubjekter i samme målform som i henvendelsen. I tillegg har også kommunene krav på å motta skriv i ønsket målform. 162 kommuner har i dag vedtatt krav om bokmål, 116 har vedtatt krav om nynorsk, mens 156 stiller seg nøytrale. Flertallet stiller seg bak departementets vurderinger om at rene flertallsbetraktninger blant innbyggerne i en region ville føre til at nynorsk ville komme i mindretall nesten overalt, og at det er et riktig prinsipp at små og store kommuner teller likt i denne sammenheng. Et av formålene med målloven er å stimulere bruken av nynorsk og å bevare en umistelig del av vår kulturarv. Flertallet har merket seg at departementet i sitt brev til komiteen skriver at forslagsstillerne bringer videre flere misvisende opplysninger, bl.a. når det gjelder Agder bispedømme og Haukeland Universitetssykehus. Flertallet, alle komiteens medlemmer unntatt representantene fra Fremskrittspartiet, mener at lovverket fungerer etter hensikten, og at forslaget derfor bør avvises.