A fost Covid-19 atât de periculos cum am crezut? S-au înșelat iarăși experții? | Smart Radio
Un articol al Fundației pentru educație economică

Experții au greșit din nou? Este aceasta cea mai mare greșeală de la războiul din Irak?

Precedentul Iraqian

În aprilie 2005, Charles Duelfer, inspectorul principal al dezarmărilor CIA din Irak, a recunoscut în raportul final al CIA, după ample cercetări, că nu s-a putut găsi nicio armă de distrugere în masă.

„După mai bine de 18 luni de investigații privind armele de distrugere în masă (WMD) și interogarea deținuților în legătură cu WMD”, se arată în raportul lui Duelfer, șeful grupului de investigații din Irak, „în starea actuală a lucrurilor, ancheta WMD a mers cât de departe posibil”.

Astăzi, este acceptat faptul că prezența armelor de distrugere în masă a fost cauza principală a războiului din Iraq. Desigur, absența unor astfel de arme a zguduit lumea. Mass-media a dat vina pe politicieni, politicienii au dat vina pe serviciul de informații din SUA, iar serviciul de informații și-a apărat în mare parte munca.

Concluzia oficială, notată în raportul Robb-Silberman, este: „serviciile nu au ținut cont de calitatea slabă a informațiilor pe care le aveau – si nici în ce măsură evaluările s-au bazat pe presupuneri, mai degrabă, decât pe dovezi concrete.”.

Armele de distrugere în masă în contextul războiul din Irak sunt, probabil, cel mai mare eșec al experților. Sfânta treime politic-administrație-mass-media nu a reușit să găsească adevărul. Dacă vreunul dintre aceștia ar fi făcut acest lucru, un război care a costat miliarde de dolari și a costat viața a până la 200.000 de oameni ar fi putut fi probabil evitat.

COVID-19, un coronavirus banal?

Gafa comisă în privința Iraqului părea dificil de egalat, dar dovezile care apar despre Covid-19 sugerează că experții și, din nou, politicieni, birocrați și jurnaliști, au produs o eroare la fel de dezastruoasă.

Un nou  sugerează că răspunsul global la Covid-19 s-a bazat pe date eronate.

„Există o cantitate din ce în ce mai mare de dovezi care arată că noul coronavirus este un virus comun și mai puțin mortal decât părea la început.

Dovezile sunt furnizate de teste care detectează anticorpi împotriva coronavirusului.

Aceste teste au descoperit că un număr mare de persoane din Statele Unite au fost infectate, dar nu s-au îmbolnăvit grav. Iar când aceste contaminări ușoare sunt incluse în statisticile Covid, virusul pare mai puțin periculos.

„Estimările actuale ale riscului de deces cauzat de infecție sunt cuprinse între 0,5 și 1%”, a declarat Caitlin Rivers, epidemiolog la Centrul de Sănătate Johns Hopkins.

Aceasta este mult mai mică decât rata de mortalitate de 5% calculată pe baza datelor care includeau doar pacienții cu forme grave ale bolii.

Frica a făcut mai multe victime decât virusul

Jeremy Samuel Faust, medic în cadrul serviciului de urgență și instructor la Harvard Medical School, a scris în Slate:
„Publicul se comportă ca și cum această epidemie este următoarea gripă spaniolă, ceea ce este, sincer, de înțeles, având în vedere că primele rapoarte au estimat mortalitatea legată de COVID-19 la aproximativ 2 până la 3%, similară cu cea de la pandemia din 1918, care a ucis zeci de milioane de oameni […] Permiteti-mi să aduc vești bune. Este puțin probabil ca aceste cifre înspăimântătoare să se mentină.”.

În mod similar, pe 5 martie, expertul în vaccinuri Paul A. Offit, titular al catedrei Maurice R. Hilleman în Vaccinologie la Universitatea din Pennsylvania, a declarat pentru Factcheck.org că rata de deces de 3-4% comunicată de Organizația Mondială a Sănătății a fost prea mare și sugera o rată sub 1%. Potrivit acestuia, „vom avea mai multe victime ale fricii decât ale virusului”, îngrijorându-se de o „reactie excesivă” împotriva bolii.

O izolare catastrofală din punct de vedere economic

Totuși, voci ca cele ale lui Faust și Offit au fost înlăturate rapid. Ciclul de informari transmise odată la 24 de ore a alimentat frica și indignarea colectivă în fața lipsei de acțiuni suplimentare. A început cursa pentru hârtie igienică și măști.

Procedând la fel ca și China, unul dintre cele mai autoritare regimuri din lume, multe țări dezvoltate au fost puse în carantină de către propriile guverne.

Costurile sociale și economice ale acestei izolări s-au dovedit a fi catastrofale. Doar în Statele Unite s-au pierdut 40 de milioane de locuri de muncă, multe dintre ele pentru totdeauna. Recesiunea este iminentă. Sute de mii de afaceri au dispărut deja. Datoria federală a urcat la 26 de miliarde de dolari.

O schemă cunoscută

Din păcate, dezastrul Covid și războiul din Irak menționat mai sus corespund unui model cunoscut. După cum a subliniat istoricul Paul Johnson, majoritatea dezastrelor din secolul XX au fost cauzate de experți care au folosit puterea colectivă pentru a orienta evenimentele mondiale în direcția pe care o considerau benefică.

În The Intellectuals, Johnson scrie:

„Una dintre principalele lecții ale secolului nostru, care a văzut atâtea milioane de vieți nevinovate sacrificate în proiecte de îmbunătățire a sorții umanității, este să nu ne incredem în savanți […] Nu numai că ei trebuie să fie ținuți departe de pârghiile puterii, dar ei trebuie să fie, de asemenea, subiectul suspiciunilor atunci când încearcă să ofere sfaturi colective.”.

Beneficii aleatorii

Nimeni nu neagă costul imens al izolării, dar posibilul ei beneficiu rămâne un subiect controversat.

Un raport din mai al JP Morgan, alături de alte surse, sugerează că măsurile de izolare au avut un impact mic sau nesemnificativ asupra răspândirii Covid-19.

Marko Kolanovic, fizician și strateg pentru JP Morgan, a subliniat că majoritatea țărilor au observat scăderea ratei de contaminare după ridicarea măsurilor de izolare:

„Măsurile de izolare au fost impuse fără să se țina cont de efectele secundare. Nu a fost acordată suficientă atenție faptului că acestea nu ar putea provoca doar dezastre economice, dar și potențial mai multe decese decât Covid-19 în sine.”.

De asemenea, o analiză a Bloomberg din luna mai a constatat „o slabă corelație între severitatea restricțiilor impuse și reducerea numărului excesiv de decese”.

O să învățăm ceva din asta?

În 2003, s-a născut un conflict sângeros care a durat câțiva ani, în Iraq, pentru a proteja lumea de arme nucleare care nu existau, iar în final am descoperit ignoranța experților americani din domeniul informațiilor privind capacitățile nucleare ale Iraqului.

În 2020, conducătorii din întreaga lume au decis să blocheze economia globală pentru a proteja oamenii de un virus invizibil și extrem de contagios, care nu provoacă simptome sau simptome ușoare pentru 90% dintre purtătorii săi.

Se pare că unele lecții sunt greu de învățat.

Sursa: Contrepoints
[(('Noua Ordine Mondiala',), 119), (('Înșelăciune', 'Controlul populației'), 115), (('Satiră',), 281), (('Reticență la vaccinare',), 260), (('Plandemic',), 181), (('5G',), 67), (('Remedii miraculoase',), 108), (('Supremația Românească',), 9), (('Înșelăciune', 'Big Pharma'), 176), (('Armă biologică',), 253), (('Remedii miraculoase', 'Religie'), 47)]