Avertismentul medicilor germani! Mănușile nu protejează împotriva Covid-19, ci dimpotrivă
Mănușile de unică folosință nu protejează cu adevărat împotriva noului coronavirus. De fapt, ele pot crește chiar riscul unei infecții, din mai multe motive.

În supermarketuri, la piață, în viața de zi cu zi… oamenii sunt văzuți din ce în ce mai des purtând nu numai măști, ci și mănuși de unică folosință, pentru a se proteja de coronavirusul infecțios SARS-CoV-2. În multe farmacii din întreaga lume, acestea nu se mai găsesc de săptămâni întregi.

Folosirea mănușilor de unică folosință poate părea un mod de evitare a infectării. De exemplu, dacă atingeți ceva pe care se află agenți patogeni, aceștia ajung pe mână, după care, dacă atingeți fața, ochii, nasul sau gura, virușii pot intra în corp.

Deși mănușile de unică folosință sunt purtate în cabinetele medicilor, precum și de către paramedici, acestea protejează mâinile numai de contaminarea grosieră, cum ar fi sângele sau alte lichide corporale. De fapt, mănușile protejează împotriva contaminării cu bacteriile și virusurile doar pentru o perioadă foarte scurtă de timp.

Acest lucru este cauzat de faptul că materialul mănușilor de unică folosință este de fapt poros și, cu cât le porți mai mult, cu atât este mai ușor pentru agenții patogeni să pătrundă pe presupusa acoperire de protecție. Acesta este unul dintre motivele pentru care personalul medical curăță și dezinfectează cu atenție mâinile după ce a purtat mănuși de unică folosință.

Mănușile de unică folosință nu înlocuiesc în mod expres regulile de igienă, atrag atenția specialiștii, citați de Deutsche Welle.

Mănușile de unică folosință din vinil, latex sau nitril pot da o senzație de mediu steril, dar această senzație de siguranță este foarte înșelătoare. Mulți oameni au grijă să nu-și atingă fața atunci când fac cumpărături cu mănuși de unică folosință – însă uneori fac din greșeală acest lucru, fără să își dea seama.


Atenție: Chiar dacă atingeți telefonul mobil din buzunar cu mănuși de unică folosință, puteți să răspândiți agenții patogeni pe o suprafață mare, fără să observați. Și este irelevant pentru virus dacă intră în corp de la o mână goală sau de la o mănușă de unică folosință care a atins fața.

Din aceste motive, medicii avertizează nu doar că există acest sentiment înșelător de securitate, dar subliniază și că mănușile de unică folosință pot crește riscul de infecție. Acest lucru se datorează faptului că pielea începe să transpire foarte repede sub mănușile de unică folosință, iar un climat cald și umed este un mediu ideal pentru bacteriile și virusurile de tot felul.

“Nu mai purtați mănuși medicale în public! Este un dezastru igienică la scară masivă.” Acesta este mesajul public al doctorului Marc Hanefeld, pe Twitter și Facebook.

 “Sub mănuși, bacteriile se înmulțesc fericite în spațiul cald și umed. Iar după ce le scoateți, fără dezinfectare, aveți un canal de scurgere pe mâini. Felicitări!” spune Hanefeld, medic din Bremervörde, în nordul Germaniei.

Și medicul Jens Mathews are o viziune similară. Într-un interviu pentru postul german de radio SWR3, el a descris mănușile de unică folosință drept un „germinator” pentru coronavirus.

Nu doar că nu oferă nici o protecție, spune el, dar este chiar contraproductiv. Într-un timp foarte scurt, o mănușă de unică folosință acumulează mai multe bacterii pe suprafață decât o mână proaspăt spălată, potrivit lui Mathews.

“Nu aș recomanda nici măcar purtarea de mănuși de unică folosință în viața de zi cu zi persoanelor care nu au fost tratate medical. Este necesar un anumit nivel de cunoștințe și practică pentru a scoate mănușile de unică folosință astfel încât orice microorganisme aderente să rămână mănușă și să nu ajungă pe mâini purtătorii nu-i frământă pe mâini, încheieturi sau mânecile hainelor exterioare când le scoate ”, explică și Prof. Dr. Ojan Assadian, președinte al Societății Austriece pentru Igienă într-un interviu acordat revistei de specialitate pflegen-online.de.
[('Criticarea restricțiilor', 105), ('Știre reală', 376), ('Minimizarea impactului COVID-19', 57), ('Narațiuni legate de sănătate', 120), ('Acuzații de autoritarism și distopie', 44), ('Narațiuni legate de vaccinare', 67), ('Satiră', 290), ('Teorii ale conspirației', 357), ('Criticarea actorilor naționali și internaționali', 49), ('Geo-politică', 347)]