111 Meget sjældne bivirkninger Disse forekommer hos op til 1 ud af 10. 000 behandlede: • Hallucinationer (du ser eller hører ting, som ikke er der) • Forvirring eller ophidselse • Usikkerhed på benene ved bevægelse • Ukontrollerede kropsbevægelser (tics), ukontrollerede muskelspasmer i øjne, hoved og overkrop (choreoathetosis) eller andre unormale kropsbevægelser som spjæt, rystelser eller stivhed • En svær hudreaktion, der begynder med et smertefuldt rødt område og dernæst udvikler sig til store blærer og herefter afskalning af hudlag (toksisk epidermal nekrolyse) • Hyppigere anfald hos patienter med epilepsi • Ændringer i leverfunktionen, hvilket kan ses i blodprøver, eller leversvigt • Ændringer, der muligvis kan ses i blodprøver, herunder fald i antallet af røde blodlegemer (anæmi), fald i antallet af hvide blodlegemer (leukopeni, neutropeni, agranulocytose), fald i antallet af blodplader (trombocytopeni), fald i antallet af alle disse typer celler (pancytopeni) samt en knoglemarvslidelse, der kaldes aplastisk anæmi • Problemer med blodets størkningsevne, hvilket kan give uventede blødninger eller blå mærker (dissemineret intravaskulær koagulation) • Høj legemstemperatur (feber) • Hævelser i ansigtet (ødem) eller hævede kirtler på halsen, i armhulerne eller i lysken (lymfadenopati) • Forværring af symptomerne på Parkinsons sygdom hos patienter med denne lidelse.
Väga harva esinevad kõrvaltoimed Need võivad tekkida kuni ühel inimesel 10000st: • hallutsinatsioonid (asjade „ nägemine ” või „ kuulmine ”, mida ei ole tegelikult olemas) • segasus või ärevus • vankumise või ebakindluse tunne ringi liikudes • kontrollimatud kehaliigutused (tikid), kontrollimatud lihasspasmid silmades, peas ja keres (koreoatetoos) või muud ebatavalised liigutused, nagu tõmblused, värisemine või jäikus • raskekujuline nahareaktsioon, mis algab valuliku punetava alana ning areneb suurteks villideks, millele järgneb nahakihi irdumine (toksiline epidermaalnekrolüüs) • epilepsiaga inimestel hoogude sagenemine • maksatalitluse muutused, mida näitavad vereanalüüsid, või maksapuudulikkus • muutused vereanalüüsides – sealhulgas punavereliblede (aneemia), valgevereliblede (leukopeenia, neutropeenia, agranulotsütoos), vereliistakute (trombotsütopeenia) või kõikide vererakkude (pantsütopeenia) arvu langus või luuüdi haigus, mida nimetatakse aplastiliseks aneemiaks • vere hüübimishäire, mis võib põhjustada ootamatut verejooksu või verevalumite teket (dissemineeritud intravaskulaarne koagulatsioon) • kõrge kehatemperatuur (palavik) • näo turse või lümfisõlmede suurenemine kaelal, kaenlaalustes või kubemes (lümfadenopaatia)