I et stort forsøg (MERLIN- TIMI 36), hvori 6. 560 patienter med ustabil angina pectoris/ NSTEMI- AKS deltog, var der ingen forskel mellem Ranexa og placebo med hensyn til mortalitetsrisiko uanset årsag (relativ risiko ranolazin: placebo 0, 99), pludselig hjertedød (relativ risiko ranolazin: placebo 0, 87) eller hyppigheden af symptomatiske dokumenterede arytmier (3, 0% mod 3, 1%).
Suures uuringus (MERLIN- TIMI 36) 6560 patsiendiga, kellel oli äge koronaarsündroom ehk ebastabiilne stenokardia/ mitte- ST elevatsiooniga müokardi infarkt (UA/ NSTEMI ACS), ei olnud Ranexa rühmas platseeboga võrreldes erinevusi kõikidel põhjustel suremuse (suhteline risk ranolasiin: platseebo 0, 99) või kardiaalse äkksurma ohus (suhteline risk ranolasiin: platseebo 0, 87) ega sümptomaatilise registreeritud arütmia sageduses (3, 0% võrreldes 3, 1% - ga).