Данните от кинетиката на радиойода показват, че клирънсът на радиойода е приблизително 50% по- голям при еутиреоидно състояние отколкото при хипотиреоидно състояние, когато бъбречната функция е намалена, и следователно води до по- малко задържане на радиойод в тялото по време на образното изследване.
Radioaktyvaus jodo kinetikos duomenys rodo, kad jeigu inkstų funkcija yra pablogėjusi, radioaktyvaus jodo klirensas yra 50% didesnis, kai ligonio skydliaukė funkcionuoja normaliai (eutirozė), negu tada, kai skydliaukės funkcija susilpnėjusi (hipotirozė), todėl radioaktyvaus jodo kaupimosi vaizdavimo metu organizme jo būna mažiau.