[{"text_idx": "#000007", "text": "Kui osutusin maikuus 2017 valituks Ringha\u0308a\u0308lingu no\u0303ukogu liikmeks ja kuu aega hiljem ka no\u0303ukogu esimeheks, siis olin teadlik, mida kujutab endast Eesti Rahvusringha\u0308a\u0308ling kui avalik-o\u0303iguslik institutsioon. Olin enne seda ligi kaks aastaku\u0308mmet to\u0308o\u0308tanud o\u0303ppejo\u0303una kahes avalik-o\u0303iguslikus asutuses, Tartu ja Tallinna u\u0308likoolis. Selle ko\u0303rvalt ka kuusteist aastat (2001- 2017) Postimehe toimetuses toimetaja ja kultuurikriitikuna, asutuses, mis iseseisva juriidilise isikuna kuulus erao\u0303igusliku a\u0308riu\u0308hinguna tegutsevasse Eesti Meedia kontserni. Aastatel 1990 \u2013 1992 osalesin u\u0308lemno\u0303ukogu ajakirjanduskomisjoni esimehena meedia o\u0303igusliku regulatsiooni va\u0308ljato\u0308o\u0308tamisel ja Riigikogu liikmena 1992 - 1995 Rahvusringha\u0308a\u0308lingu seaduse va\u0308ljato\u0308o\u0308tamisel (vastu vo\u0303etud 19.05.1994), olles seeja\u0308rel valitud ka Rahvusringha\u0308a\u0308lingu esimese no\u0303ukogu liikmeks ja esimeheks. Kultuuriministeeriumis 1995 \u2013 1997 kirjandusno\u0303unikuna to\u0308o\u0308tades kuulusin Eesti delegatsiooni Euroopa No\u0303ukogu meediakomitees, kus tegeldi avalik-o\u0303iguslikku ringha\u0308a\u0308lingut puudutavate direktiivide va\u0308ljato\u0308o\u0308tamisega."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Andsin toona ja annan siiamaani endale aru, et ko\u0303igi avalik-o\u0303iguslike institutsioonide puhul pole ta\u0308htis u\u0308ksnes see, et juriidiliste isikutena on nad asutatud seaduse alusel avalikes (resp u\u0308hiskonna) huvides, vaid et neil on u\u0308hiskonnas erisuste (era- ja grupihuvide) esiletoomise vo\u0303i teostamise ko\u0303rval samas kohustus olla u\u0308hiskonna sidustaja, u\u0308hisosa otsija ning vo\u0303imendaja, moodustades sellesama u\u0308hiskonna teljestiku. Rahvusringha\u0308a\u0308lingu seaduse neljandas paragrahvis so\u0303nastatud eesma\u0308rgid on vo\u0303etavad po\u0303hiseaduse preambuli (toetada eesti keele ja kultuuri arengut ning va\u0308a\u0308rtustada Eesti riigi ja rahvuse kestmise tagatisi) ning mitmete teiste sama seaduse paragrahvides so\u0303nastatud kohustuste ta\u0308itmisena, mida konkretiseerivad u\u0308lesannete ja programmide loeteluga ja\u0308rgnevad paragrahvid."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Niisugune on see pu\u0308siv element, mis on, u\u0308tleksin, juba aastaku\u0308mneid iseloomustanud ja iseloomustab ta\u0308nagi Rahvusringha\u0308a\u0308lingut kui organisatsiooni ning tema to\u0308o\u0308tajaid, kelle su\u0308mboolne kapital koosneb teadmisest, et iga pa\u0308ev osaletakse u\u0308hes erilises missioonis ning esindatakse seda."}, {"text_idx": "#000011", "text": "See aga, mis on ta\u0308na kardinaalses muutumises, on \u201eavalikkuse\u201c enda ka\u0308situs ning meediava\u0308lja toimimine. Juba 1960. aastate algul, nu\u0308u\u0308dseks ligi kaheku\u0308mnes tru\u0308kis ilmunud ja ko\u0303rgkoolide kommunikatsioonieriala o\u0303pikuna kasutatav Ju\u0308rgen Habermasi \u201eAvalikkuse struktuurimuutus\u201c (e.k. 2001, to\u0303lkinud Andres Luure) kirjeldab, kuidas avalikkust \u201etehakse\u201c \u2013 see ei ole enam lihtsalt ette antud vo\u0303i isevoolu kujunenud \u2013; kuidas kommunikatsiooniaktist saab \u201ekommunifikatsiooniakt\u201c (Ru\u0308diger Altmanni termin suhtlusele, milles kommunikaatorist saab suhtekorraldaja vo\u0303i suhete lo\u0303hkuja); kuidas arutelu ja vaidlused stiliseeritakse show\u2019ks; kuidas avalikkuse kriitiline funktsioon asendub demonstratiivsega, milles argumentide asemel laiutavad (eel)arvamused, sildistamised, mis vo\u0303tab vo\u0303imaluse vastata argumentidega, nii et \u201ekriitiline avalikkus\u201c on u\u0308ksnes viigileht taamal toimuvale manipulatiivsele avalikkusele. Veebiplatvormide lisandumine (on-line meedia) ja sotsiaalmeedia (Facebook, Twitter) on samuti mo\u0303jutanud ka\u0308sitlust (massi)kommunikatsioonist."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kui McQuaili massikommunikatsiooni teooriast vo\u0303ime endiselt lugeda, et informatsioon suhtluses on \u201eolemuslikult ebakindluse va\u0308hendamine\u201c, siis tegelikkuses, kus su\u0308ndmuste horisont konstrueeritaksegi meedia poolt, na\u0308eme ko\u0303ikvo\u0303imalike vastuolude, konfliktide, isiklike draamade, eri suundadest la\u0308htuvate ohtude vo\u0303imendamise to\u0303ttu hoopis vastupidist, auditooriumi hoidmist lakkamatu erutusseisundi rez\u030ciimil. Uudisva\u0308a\u0308rtus vo\u0303rdsustatakse turuva\u0308a\u0308rtusega resp klikkide arvuga on-line-meedias. On kujunenud lausa uut moodi so\u0303ltuvus \u2013 so\u0303ltuvus uudisvoost. Selle mo\u0303testamine, kontekstualiseerimine, arutlustes vo\u0303i selgitustes \u201ela\u0308biseedimine\u201c no\u0303uaks aega. Kuna aga seda pole vo\u0303i ei vo\u0303eta, siis kaotab toimetatud ajakirjandus oma ta\u0308henduse \u2013 keda huvitaks veel faktikontroll, eksperthinnang, kui joostakse amokki! Faktuaalsus u\u0308mbritsetakse va\u0308ljamo\u0303eldiste, oletuste, anonu\u0308u\u0308mse arvamusvo\u0303rguga otsekui putukas a\u0308mblikuvo\u0303rgus. Niisiis, u\u0308helt poolt avalikkus kui osa \u201evaatema\u0308nguu\u0308hiskonnast\u201c (Guy Debord) ja \u201eto\u0303epo\u0303hjata u\u0308hiskond\u201c (Indrek Ibrus), teiselt poolt meedia loodud \u201esimulaakrumid\u201c (Jean Baudrillard) \u2013 niisugune na\u0308ib olevat meiegi uus reaalsus."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Milleks see pikk seletamine, millel ei na\u0308i olevat mingit seost pealkirjaga?"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Ja\u0308rgnevalt tahan na\u0308idata, et ikka on seos ja milles see ilmneb. Rahvusringha\u0308a\u0308lingus on juba tu\u0308kk aega \u2013 loetagu endiste juhtide Ilmar Raagi ja Hagi S\u030ceini seisukohavo\u0303tte \u2013 olnud pa\u0308evakorras uudiste peamise saate, \u201eAktuaalse Kaamera\u201c (selle usaldusva\u0308a\u0308rsus ku\u0308u\u0308nib EMOR/Kantari ku\u0308sitluse kohaselt 77,2 protsendini \u2013 vt. Lauri Tankler \u201eUuring kinnitab: \u201eAktuaalne Kaamera\u201c on to\u0303esti eriline na\u0308htus\u201c, EPL, 28.10.2017) formaadi muutmine, mis la\u0308htub u\u0308lalpool kirjeldatud uue reaalsuse tunnistamisest. Kui inimesed on pa\u0308ev la\u0308bi ja\u0308lginud uudistevoogu raadios, ajalehtede veebiva\u0308ravates, nutiseadmetes ja sotsiaalmeedias; kui ekseldakse neidsamu uudiseid vo\u0303i libauudiseid (kuuldusi) u\u0308mbritsevas kommentaariumis, siis uudiste kordamisest nende lihtsalt ettelugemisega pa\u0308eva kokkuvo\u0303tvas uudistesaates enam ei piisa."}, {"text_idx": "#000015", "text": "On vaja kahte asja: esiteks, selle a\u0308ratundmist, mis o n oluline just selle pa\u0308eva uudistevoos, ja teiseks, valitud olulise pa\u0308evauudise arendamine looks, varustades selle asjatundjate vo\u0303i Rahvusringha\u0308a\u0308lingu enda analu\u0308u\u0308tikute kommentaariga. Piltlikult o\u0308eldes, uudisest kui sisendist vastuvo\u0303tjasse peab vaataja jaoks saama ka va\u0308ljund: mida see mulle, minu la\u0308hedastele, minu kogukonnale vo\u0303i u\u0308hiskonnale ta\u0308hendab, kas ja kuidas see mo\u0303jutab minu suhtumist, ka\u0308itumist, kas minult oodatakse mingit reageeringut, milliste tunnetega ma selle o\u0303htu lo\u0303petan. Lo\u0303petama aga peaksime saama oma pa\u0308eva just nii, nagu McQuail o\u0303petab \u2013 \u201eolemuslikult ebakindluse va\u0308hendamisega\u201c, mis ei ta\u0308henda tegelikkuse ilustamist, vaid tekkinud probleemide lahendamisvo\u0303imaluste tutvustamist."}, {"text_idx": "#000016", "text": "See on u\u0308ks asi. Sellest tulenevalt on kujunenud seisukoht, et uudistesaates saab kasutada nii u\u0308hte kui ka kahte uudistelugejat. Enamasti saadakse hakkama u\u0308hega, saatejuhiga, kellelt oodatakse \u201ekogu asja mo\u0303tte\u201c esiletoomise vahendamist, aktiivset osalust su\u0308ndmuste sisse minekul ja seoste avamisel, kui siinkohal tsiteerida ja refereerida meediao\u0303ppejo\u0303udu Hagi S\u030ceini (EPL, 28.10.2017). Uudislugusid ei kirjutata enam ette diktoritele, vaid saatejuhid osalevad ise aktiivselt iga loo ettevalmistamisel. Teisiso\u0303nu, uudistesaate ankur peaks olema uues meediaruumis rohkem ajakirjanik kui teadustaja. Sellise ootuse paratamatuks tulemuseks on personali seniste to\u0308o\u0308u\u0308lesannete u\u0308levaatamine ja muudatuste tegemine to\u0308o\u0308kohtade ta\u0308itmisel. Rahvusringha\u0308a\u0308lingu uudistetoimetuse juht ja juhatuse esimees on tunnistanud, et muudatuste sisu u\u0308le (vo\u0303i nagu \u201epeenemalt\u201c o\u0308eldakse: kommunikeerimisel) oleks tulnud enam ja pikemalt ko\u0303nelda. Me ei tea to\u0303epoolest, kas ja kui palju formaadi muutmisest informeeriti toimetust ennast. On to\u0303epoolest olemas lausa omaette juhtimisliik: muutuste juhtimine. Sellest on ja\u0308a\u0308nud vajaka, aga see on parandatav. Siin ei ole midagi katastroofilist."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Tuleb tunnustada Rahvusringha\u0308a\u0308lingut oma avalik-o\u0303igusliku funktsiooni ja\u0308rgimisel. U\u0308hes toimetuses \u2013 ro\u0303hutan, ainult u\u0308hes paljude teiste ERR-i toimetuste hulgast, - tekkinud lahkheli u\u0308he to\u0308o\u0308taja to\u0308o\u0308u\u0308lesannete u\u0308mberjagamise ettepanekuga seoses, pu\u0308u\u0308ti lahendada organisatsiooni sees. Sest organisatsioon toimib terviku, mitte allu\u0308ksuste summana (\u201eso\u0303ltumatute riikide liiduna\u201c). Kui aga konflikt oli va\u0308ljunud ERR-ist selle vo\u0303imendamisega ajalehes Postimees ja seeja\u0308rel teistes meediava\u0308ljaannetes, jo\u0303udes seeja\u0308rel sotsiaalmeedia \u201eko\u0303lakodadesse\u201c, siis ei hakatud seda kinni ma\u0308tsima, vaid vo\u0303eti arutlusteemaks sellessamas vaadatavaimas uudistesaates."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Nu\u0308u\u0308dseks on esitatud uudistetoimetuse kaheteistku\u0308mne to\u0308o\u0308taja po\u0308o\u0308rdumine Ringha\u0308a\u0308linguno\u0303ukogu poole palvega arutada tekkinud olukorda ja 14. novembri istungi pa\u0308evakorda see ka vo\u0303etakse. Va\u0308hemalt sellise ettepaneku no\u0303ukogu esimehena olen no\u0303ukogule teinud. Siinkohal on kohane kinnitada, et ERR-i ja\u0308relvalveorganina seirab ringha\u0308a\u0308lingu no\u0303ukogu pidevalt olukorda, olles vajadusel kaitsma Rahvusringha\u0308a\u0308lingu kollektiivi."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Rahvusringha\u0308a\u0308ling ei pea ennast madalaks tegema, end o\u0303igustama. Ringha\u0308a\u0308lingu seadusest tulenevalt on tal keskne koht meediava\u0308ljal ja u\u0308hiskonnas tervikuna. See \u201ekesksus\u201c on korrelatsioonis vaataja-kuulaja kontaktide arvuga. Erinevalt erameediast, kus loetavus-vaadatavus-kuulatavus konverteerub programmide ja va\u0308ljaannete (sh uudiste) endi ja reklaami mu\u0308u\u0308gist teenitud rahaks (kasumiks vo\u0303i kahjumiks), toimib Rahvusringha\u0308a\u0308ling valdavalt riigi eelarvest eraldatud vahendite arvel. U\u0308hiskonna erinevate nis\u030cihuvide teenimise ko\u0303rval taotleda vo\u0303imalikult suurt auditooriumi oma saadetele ei la\u0308htu Rahvusringha\u0308a\u0308lingu a\u0308rihuvist (misto\u0303ttu avalik-o\u0303iguslikus ringha\u0308a\u0308lingus puudub reklaam), vaid seadusega fikseeritud kohustusest olla kohal kajastamas ja peegeldamas Eesti elu kogu selle mitmekesisuses ja -ha\u0308a\u0308lsuses, unustamata seejuures oma u\u0308hendavat-integreerivat missiooni."}, {"text_idx": "#000023", "text": "U\u0308hest, suhtekorraldusliku vajakaja\u0308a\u0308mise \u201epinnust\u201c Rahvusringha\u0308a\u0308lingus on aga Postimees, o\u0303ieti Eesti Meedia (sest 160-aastase ajalooga leht on kaotanud oma juriidilise iseseisvuse ja ko\u0303ik Postimehe to\u0308o\u0308tajad on Eesti Meedia to\u0308o\u0308tajad), teinud palgi. U\u0308tlen seda inimesena, kes kuusteist aastat to\u0308o\u0308tas selles toimetuses kultuuriajakirjanikuna."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Postimehe \u201ehoolitsus\u201c Rahvusringha\u0308a\u0308lingu ka\u0308eka\u0308igu eest, nagu sellele, ku\u0308llap teatava irooniaga, on vihjanud Ilmar Raag (DELFI, 25.10.2017), on silmakirjalik ja teenib era- ja a\u0308rihuve. Kui suve hakul Postimehest lahkusin huvide konflikti va\u0308ltimiseks (sest Postimeest u\u0308ksusena ju enam polnud, aga Eesti Meedia toodab ka teleprogrammi), anti mulle mo\u0303ista, et Postimees on meediaso\u0303jas Rahvusringha\u0308a\u0308linguga uudisvoo haldamise pa\u0308rast veebis, kuhu ka Rahvusringha\u0308a\u0308ling on viimasel ajal eesma\u0308rgipa\u0308raselt panustanud, sest Rahvusringha\u0308a\u0308ling peab olema na\u0308htav-kuuldav ja osaline ko\u0303ikjal, kus on Eesti inimesed. Muide, on-line meedia arendamine seisis ka juhatuse esimeheks valitud Erik Roose kandideerimiskavas."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Kuid on veel u\u0308ks juhtum, mis annab Postimehe \u201ehoolele\u201c teistsuguse va\u0308rvingu. Alles pool aastat tagasi, 27. ma\u0308rtsil andsid Postimehe ajakirjanikud osakondade esindajate allkirjastatuna ettevo\u0303tte juhtkonnale u\u0308le kirja, milles heideti ette juhtkonna ja reklaamiosakonna sekkumist toimetuse to\u0308o\u0308sse. See oli va\u0308ga to\u0303sine, toimetusvabadust puudutav etteheide, millel kahtlemata on ko\u0303lapind kogu meedia, aga ka ajakirjandusvabaduse kontekstis. Just seeto\u0303ttu vo\u0303ttis ka Rahvusringha\u0308a\u0308ling seda ka\u0308sitleda."}, {"text_idx": "#000026", "text": "\u201eTeadaolevalt esimest korda Postimehe ajaloos meile o\u0308eldakse, millest ja kuidas kirjutada. Meile dikteeritakse, kes tuleb n-o\u0308 liistule to\u0303mmata ja kui kriitiline peab artikkel olema,\u201c seisis kirja algvariandis. Kirja lekkimist avalikkusesse kardeti. Postimehe peatoimetaja, endine ERR-i ja Vikerraadio saatejuhi Lauri Hussari kommentaar toimunule oli aga isea\u0308ralik: \u201eSee, et toimetus armastab kirjutada kirju, on Postimehe toimetuses tavaline.\u201c Ajakirjanike pahameelt mo\u0308o\u0308nas ta ku\u0308ll po\u0303hjendatuks, sest piisavalt polnud suudetud selgitada ajakirjanikele, kuidas kontserni liitmisest vo\u0303ita ja kuidas seda enda kasuks to\u0308o\u0308le panna."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Just sellel taustal paistab Postimehe \u201ehool\u201c Rahvusringha\u0308a\u0308lingu pa\u0308rast, mis on tipnenud \u201eLugeja kirjade\u201c rubriigis \u201eKa\u0308ed eemale \u201eAktuaalsest kaamerast\u201c\u201c emotsionaalsete avalduste a\u0308ratru\u0308kkimisega (PM, 26.10.2017) ning u\u0308he intervjuu a\u0308raja\u0308a\u0308mise pa\u0308rast Postimehe telestuudios lokku lo\u0308o\u0308nud ajakirjaniku arvamuslooga (PM 28.10.2017), seejuures valeva\u0308itega, nagu arutataks \u201eAktuaalse Kaamera\u201c to\u0308o\u0308tajate kirja ringha\u0308a\u0308linguno\u0303ukogus alles detsembris \u2013 jah, sel taustal tundub Postimehe tegutsemine Rahvusringha\u0308a\u0308lingu \u201erindel\u201c ka\u0308ttemaksuaktsioonina."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Ku\u0308sigem: kui Rahvusringha\u0308a\u0308lingu u\u0308he struktuuriu\u0308ksuse to\u0308o\u0308taja lahkumisest tehakse u\u0308ldrahvaliku huvi tasemel su\u0308ndmus, siis Eesti Meedias on viimastel aastatel koondatud vo\u0303i lahkuma ja vaikima \u201eostetud\u201c (vastastikkusel kokkuleppel) ku\u0308mneid to\u0308o\u0308tajaid. Kas see ei vo\u0303iks avalikkusele huvi pakkuda, miks see nii on juhtunud? Kas Rahvusringha\u0308a\u0308ling ei peaks muretsema a\u0308rihuvide ja toimetuse la\u0308bipo\u0303imumise pa\u0308rast, sest Eesti Meedia na\u0308ol on ikkagi tegemist kogu Baltikumi suurima meediakontserniga? Just see asjaolu annab o\u0303iguse avalikkusele, kelle huve Rahvusringha\u0308a\u0308ling esindab ja kaitseb, teada meediaettevo\u0303tte omaniku ko\u0303iki a\u0308rihuve."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Mina tahaksin ku\u0308ll Eesti Raadio vo\u0303i ETV mo\u0303nes jutusaates vo\u0303i, miks mitte, ka Postimehe stuudios kuulata intervjueeritavana Eesti Meedia omanikku Margus Linnama\u0308ed vo\u0303i tegevjuhti Sven Nuutmanni, eeldusel, et intervjueerijad on sama so\u0308akad ja ja\u0308rjekindlad, nagu ERR-i ajakirjanikud."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Ei saa su\u0308u\u0308distada Rahvusringha\u0308a\u0308lingut la\u0308bipaistmatuses ajaleht, mille va\u0308ljaandja tegevuse enda la\u0308bipaistvuses on ku\u0308sitavusi. Ikka see eesti vanaso\u0303na: teise silmas na\u0308eb pindu, aga oma silmas ei na\u0308e palki."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Allan Rajavee: kuidas kaitsta ajakirjaniku autonoomiat u\u0308hismeedia ajastul?"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Rein Sikk: kultuuri ha\u0308vitamist ei tohiks rahumeeli pealt vaadata"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Alar Karis: vaid eesti kirjanduse kaudu su\u0308nnib eesti vaim ja mo\u0303te"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Tallinnas meenutati Tartu aastapa\u0308eval Jaan Poskat"}, {"text_idx": "#000047", "text": "EKKM-i juht kunstivaldkonna rahastamisest: me ei sa\u0308ili enam ha\u0308sti"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Williams karja\u0308a\u0308ri viimasest ma\u0308ngust: ei suuda uskuda, et selle ka\u0308est lasin"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}]