text: Men ungdómurin hevur lært meg eitt og annað, sjálvt um hann kanska ikki trýr tí: Vit verða fødd við einum kyni, men vit eru ikki okkara kyn. Kynið er eitt eyðkenni, ikki ein definitión.
text: #000006
text: Eg eri ein kvinna. Tað havi eg tað fínt við, men tað er ikki eitt virði í sjálvum sær. Og skuldi eg kent meg sum ein mann, hevði tað eisini verið fínt. Mítt kyn eigur at verða virðisneutralt. Mítt virði er at vera menniskja.
text: #000007
text: Og det næste store spørgsmål er så: Er det kvinden, der skal træffe afgørelsen og bære ansvaret, eller er det samfundet? Her er det værd at tilføje, at også de lande, der har fri abort, har lovmæssige begrænsinger for afgørelsen, fx. 12.uge.
text: #000021
text: Kultur: Færøske kvinder får igennemsnit 2,5 børn, og det er almindeligt at få børn over en meget lang periode i voksenlivet. Den følgende generaliserende iagttagelse er for egen regning: Jeg mener at kunne se den kulturelle tendens, at der er en åbenhed overfor det uplanlagte og overfor børn i det hele taget. Børn er synlige i samfundet, også på restauranter, til fester og alle vegne, hvor voksne færdes. Det er en del af kulturen, at børn er velkomne de fleste steder. Det kan være upraktisk at få børn både som teenager og i 40’erne, men ingen katastofe. Når der aborteres få fostre og fødes flere børn med genetiske afvigelser/kromosomfejl end i landende omkring os, skyldes det en kombination af mange faktorer: Mindre fokus på rutinemæssige fosterdiagnostiske screeninger, udbredt religiøs opfattelse af livet som værdifuldt i sig selv og kulturel åbenhed overfor børn.
text: #000025
text: Marjun Bæk, fyrrverandi sóknarprestur og limur í Etiska ráðnum, Løkshøll 6. november 2019
text: #000053
text: Marjun Bæk,limur í Etiska ráðnum
text: #000054