Kevad 2021: mis on õhus?
#000000
Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia nominent 2020
#000002
Hoone võib öelda omaenda sõnu, rääkida omas keeles oma asjast, hoolimata sellest, mida ütleb ümbritsev süsteem. Ja nõnda võib hoone olla ka üsna vaikne, meeldival viisil. Rahulik ja pealetükkimatu.
#000003
Tööstushoone nähtamatuse muudab nähtavaks kaunilt puhas ehitatus, mis muudab maja enda piirid graafiliseks.
#000004
Kamari veelauakeskus asub Põltsamaal Kamari paisjärvel. Järvel paiknevad trossiliinid ning betoonelemendid sõidu tarvis; veelauakeskuse pesu-, laenutus- ja olmehoone asub järve kirdekaldal. Selge joonega maja on kaetud valtsplekiga, mis peegeldab hajusalt ümbritsevat ilma. Kergena mõjuv katteplekk muudab hoone ilme tööstuslikuks ja lihtsaks.
#000005
Hoone lihtne arhitektuuriline vorm on rahustav. Kui vaadelda seda väikelinna Põltsamaa kontekstis, on sedavõrd rahulikus lahenduses teatav mässumeelsus. Vahest on just väikelinnades suurem tung jõustada ruumilahenduste kaudu koha identiteeti. Samal ajal ei pruugi vaade minevikku väljendada seda, mis on parasjagu olulisim. Lihtsa joonega Kamari veelauakeskus on aga kahtlemata igapidi olevikus, võib-olla isegi hetkes, ega seo ennast ruumiliste sümbolite kaudu Põltsamaa linnaga.
#000006
Selles valguses on Kamari veelauakeskuse hoone rahulikkus ja pretensioonitus julge. See ei kanna endas vajadust mingitest motiividest küllastuda. See on tehtud lihtsana ja oleviku jaoks. Tegemist ei ole nii-öelda eilse maja koopiaga. See on hea näide, kuidas luua oma olevikulisusega ootamatut värskust. Nii on hoonele alles jäetud vabadus lasta oma identiteedil ise kujuneda – ta saab ise koha külge kasvada, olemata arhitektuurse sümboolikaga eelhäälestatud. Ruumistatud on hoopis midagi muud – asjad, mis on seotud konkreetse tegevuse ehk veelauasõiduga, mitte Põltsamaaga.
#000008
Ehk on Kamari veelauakeskusel olnud lihtsam mitte siduda oma nägu linna omaga tänu sellele, et hoone ei asu Põltsamaa südames. Sellist lahendust toetab ka asjaolu, et hoonel pole tõenäoliselt olnud suurt survet olla midagi sümboolset, kuna ta jääb keskusest nii palju lõuna poole, perifeeriasse. Pigem haakub ta väliselt perifeerse tööstusarhitektuuriga, mis on taotluslikult mittemärgatav, nagu näiteks suured tööstusangaaridki. Sellistest on kerge mööda minna.
#000009
Edasi saab lugeda Maja 2021 kevadnumbrist (peateemal “Mis on õhus?”, nr 104). Number on müügil mais ja juunis kaupluste ajakirjalettidel ja raamatukauplustes Apollo, Puänt, samuti Arhitektuurimuuseumis, Kumus, Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis.
#000010