Sinikael-part levitab kümnete taimede seemneid
#000005
Paljude taimede levised – osad, millest võivad idaneda uued taimed – läbivad linnu soolestiku ning satuvad kasvama vanemtaimest eemal. Ungaris uurisid teadlased taimede levimise edukust sinikael-partidel ja leidsid väljaheidetest 22 taimeliigi levised.
#000007
Paljude taimede levised – osad, millest võivad idaneda uued taimed – läbivad linnu soolestiku ning satuvad kasvama vanemtaimest eemal. Kuigi teadmises taimede levimisel loomade abil ei ole midagi uut ning selle vastu tundis huvi ka Charles Darwin, ei ole sellise levimisviisi tõhusus ja taime kasvukoha kaugus looma seedesüsteemi läbimise järgselt ehk endozoohooria abil siiani üheselt selge. Taimele oleks kasulik end levitada rändlindude abil, kuna selliselt "lendaks" seemned kiiresti kaugele uutesse elupaikadesse, selgitab Linnuvaatleja ajaveebis Tartu ülikooli linnuökoloogia teadur Marko Mägi. Taime levimisel endozoohooria abil on aga eelduseks leviste idanemisvõime säilimine soolestiku läbimise järgselt.
#000008
Ungaris uurisid botaanikud koostöös ornitoloogidega taimede levimise edukust sinikael-partide (Anas platyrhynchos) abil. Sügisrände perioodil koguti partide väljaheiteid, uuriti neis leiduvate taimede leviste olemasolu ning kontrolliti idanemisvõimet. Uuringust selgus, et 33% väljaheidest sisaldasid taimede leviseid, kokku 22 taime omi, millest kaheksa liigi omad ka idanesid.
#000009
Kõige rohkem leiti hariliku viigipuu (Ficus carica) seemneid, kuid ükski neist ei idanenud; arvukalt leidus ka meri-mugulkõrkja (Bolboschoenus maritimus) ja penikeele (Potamogeton pectinatus) omi. Esmakordselt tuvastati ujuva salviinia (Salvinia natan) levimise võimalikkus endozoohooriliselt – selle liigi leviseid leiti 215 proovist 32 juhul, millest 16 leidu ka idanesid. Seega – kuigi vaid 4% kõikidest leidudest hakkasid idanema, võib see olla piisav taime edukaks levimiseks lindude seedesüsteemi läbivalt. Lisaks võib idanemise põhjal väita, et Ungaris levivad sinikael-partide abil sellised tavalised taimed nagu linnurohi (Polygonum aviculare) ja pruun lõikhein (Cyperus fuscus) ning haruldane liik männas-vesikuusk (Myriophyllum verticillatum).
#000011
Teadasaadust on muuhulgas tähelepanuväärne, et kaheksa taimeliigi kohta puudus eelnev teave võimalikust levimisest endozoohooriliselt; nüüd võib arvata, et see on edukas. Kuigi ei ole teada taimede leviku kaugus vanemtaimedest, on kindel taimede levimine partide abil nende toitumiskohast ööbimispaika.
#000012
Botaanikute ja ornitoloogide koostööpõld taimede levimismustrite uurimisel on lai ja võib avardada meie teadmisi nii taimeliikide levikust kui ka lindude toitumisest. Praegu teame, et teatud osal levistest õnnestub linnu seedesüsteem läbida suuremate kahjudeta ning uuringupiirkonnas sügisrändel peatuvate sinikael-partide hulka arvestades on vägagi tõenäoline, et mitmete taimede levised jõuavad nende abil kiiresti sadade kilomeetrite kaugusele. Kiire levimine uutele aladele võib aga soodustada kohanemist kliimamuutustega, mis toimub reeglina kiiremini kui paljude elusorganismide levimine ja võime nendega kohaneda; näiteks nii vesi- kui ka tuullevi on oluliselt aeglasemad ja ruumiliselt piiratumad levimisviisid.
#000013
Rändlinnud põhjustavad põllumeestele sadade tuhandete ulatuses kahju
#000014
Sagedamini satub lennuõnnetusse osavalt manööverdav lind
#000015
Eesti sai endale uue haruldase linnuliigi - hallrüdi
#000016
Kas suurenenud kisklusrisk sunnib partnerit petma?
#000017
Maapinna koostis võib mõjutada linnumuna mustrit. Kuidas see võimalik on?
#000018
Lindude värvuse hindamisel saab inimsilma usaldada
#000019
TÜ uuring: metsise paremaks kaitsmiseks on vaja tunda tema vaenlasi
#000020
Doktorandi uuring: rasvatihase riskikäitumisel on geneetiline taust
#000021
Avastus linnuriigist: puukoristajad kasutavad tööriistu
#000022
Tartu linnuteadlased kogusid lindude põgenemiskäitumise kohta uusi teadmisi
#000023
Eesti inimene joob aastas ära 20 tassi ravimtaimeteed
#000024
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000025
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000026
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000029
Maakera sisetuum võib olla hakanud teistpidi pöörlema
#000031
Gravitatsioonilained kannavad infot kaugeist tähtedest ja planeetidest
#000032
Ameerika sisalik hingab mulli abil veerand tundi vee all
#000033
Suurim lind liugles taevas 25 miljoni aasta eest
#000034
Tehisintellekt hiilib vargsi kohtunike töölauale
#000036
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000038
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000040
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000041
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000043
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000044
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000046