Kultuuriprojekti kursus (materiaalne kultuur, usund ja müüt)
Kultuuriprojekti kursus – folkloor ja etnograafia
#000001
Kas suunaareng õpirände kaudu on võimalik? Tagasivaade projektile.
#000003
Meie kooli õpirändeprojekt “Kultuurisuuna innovatsioon 2018-2021” on lõppenud ja aeg on tagasi vaadata. Pikendasime oma projekti Covid-19 pandeemia tõttu kaks korda. Me jõudsime küll kõik õpiränded läbida enne esimese koroonalaine jõudmist Eestisse, kuid paraku kaugõppe tingimustes, aga ka suure töökoormuse tõttu ei saanud lõpuni viia oma projektitegevusi. Kaugõppeperioodidel ei saanud läbi proovida kursuseid selliselt, nagu nad olid planeeritud, ei olnud jaksu tunde külastada ning osa praktikaid tegime lühendatult ja teisel ajal. Seetõttu oli projekti edasilükkamine õige otsus.
#000004
Meie enda hinnangul täitis projekt oma eesmärki väga hästi. Kõik 12 õpirännet 5 sihtkohta täienduskursustele toimusid ning tulemuseks on hulk väljatöötatud ja uuendatud kursuseid, innovaatilisi õpistsenaariumeid kultuurisuuna kursustele, aga ka erinevatele tava- ja valikkursustele. Meil on nüüd koolis koostöisemad õpetajad, kellel on laiem kultuuriliste teadmiste taust ja julgus uusi asju ette võtta.
#000005
Kultuurisuuna õpilastel on suunakursused ja praktikad, mis järgivad kaasaja õppimisprintsiipe, kus õpilased on loovad, kasutavad digitehnoloogiat ja teevad koostööd.
#000006
Kui kaugõppe tulek aitas hästi kaasa digitehnoloogia juurutamisesse, siis samal ajal tunnetasime mingil ajal, et virtuaalmaailmas toimetamist on juba liiga palju ja päris oma kätega tehtust on suur puudus ja õpilased tunnevad vajadust ise midagi teha. Seetõttu on kultuurisuuna valikkursuste hulgas nüüd praktiline pärandtehnoloogia kindakursus. See omakorda tõestab, et suuna arendamine on pidev ja alaline protsess, tuleb olla paindlik, uuendusmeelne, proovida ja katsetada.
#000007
Meie projekti üheks suureks väärtuseks oli õpirändamine koos kolleegiga. Oleme kõik koolitustel koos kasvanud ja arenenud. Kindlasti on see suureks abiks kooli meeskonnatööle. Eriti hea võimalus oli neljakesi Kalamata kursusel käimine, mis võimaldas koos arutada ja luua, analüüsida ja sünteesida – kõike seda, mida ühes meeskonnas on vaja.
#000008
Aitäh kõigile koolitajatele. Kõik õpiränded olid väga huvitavad, sisukad ja andsid palju ideid edasiseks õpetajatöös.
#000009
Ja tulemegi tagasi pealkirjas esitatud küsimuse juurde. Kas suunaareng on õpirände kaudu võimalik? Muidugi on. Ja kuna see õpirändeprojekt on nüüd läbi, siis oleme koolina kirjutanud uue taotluse, mis keskendub terve kooli õppesuundade arengule.
#000010
veebruarist 29. veebruarini osalesin koos kolleegi Liia Vijandiga Firenzes koolitusel „The 4Cs: Creativity, Critical Thinking, Communication and Collaboration in Schools“. Kursuse eesmärk oli innustada õpetajaid kasutama oma töös õpilastega ja koostöös kolleegidega loovust, kriitilist mõtlemist jms.
#000011
Kursus oli mitmekülgne ja kaasahaarav, pakkudes mõtteainet ja loovtegevusi. Kursusel osales lisaks Eestist ka õpetajaid Taanist ja Hispaaniast. Selline multikultuurne seltskond avardas ja rikastas meie kõigi silmaringi. Nii mõneski nüansis olime hoopis meie, eestlased oma innovaatiliste süsteemidega õpetajateks ja ideede sütitajateks.
#000012
Kursuse teema oli mulle kui kunstiõpetajale väga kaasahaarav. Kuidas õpetada loovust? Õpilastele ei maksa pakkuda juba valmis asju, sest nendega on lahendused piiratud. Kuidas innustada õpilasi ise katsetama ning julgustama eksima, ning mitte sellest ehmuma, vaid tegema omad järeldused ning viima sisse parandused ning proovima, katsetama uuesti. Meeldis mõte, et kui mõni õpilane ka esmapilgul provotseerib või katsetab piire, siis võib lasta tal seda käitumist analüüsida, selgitada, miks ta nii teeb, selle asemel, et tema käitumise peale üle reageerida ja pahandama asuda. Samas vihapurskega õpilane tuleks jätta esmalt rahunema, selle asemel, et ta kohe ette võtta. Vahvaks soovituseks on näiteks saata õpilane külma veega käsi pesema, see rahustab teda ja nõnda saab ta oma nn kuuma auru välja lasta. Kinnitust sain ka oma varasemalt kasutuses olnud ideedele, meetoditele, et pakkuda õpilastele eduelamust, üllatusi tunnis, korraldada teadmistel põhinevaid mänge, jutustada mõni humoorikas seik jne.
#000013
Juba varasemalt on mulle õpetajana oluline õppijat aktiveerida mõtlema ja tegutsema, kasutades erinevaid vahendeid, keskkondi ja meetodeid. Läbitud kursus innustas kasutama julgemalt uusi võtteid ning katsetama. Olema julge ning mitte kartma enda mugavustsoonist väljatulemist, näiteks kasutada liikumisminuteid, tantsuharjutusi koos õpilastega kaasa teha, ette näidata. Samas luua sujuv koosmõju tunni ja liikumispausi vahel, et need haakuksid, mitte poleks eraldiseisvad tegevused, ja õppida neid kasutama loomuliku õppetöö osana.
#000014
Lisaks sain innustust julgustada ka kõrvalejäetuid ja neid, kes alati ei soovi osaleda teistega ühistöös. Kuidas haarata neid kaasa koos töötama, milliseid ülesandeid ja kuidas jagada nii, et kõik õpilased tunneksid, et nad on kaasatud.
#000015
Kursusel sain innustust rohkem kaasata veebipõhiseid mänge, millega kinnistada õpitut ning samas pakkuda vaheldust igapäevasele traditsioonilisele õppele. Covid-19 tulekuga pidid koolid suuresti oma õppe viima üle veebipõhiseks, see andis veel suurema võimaluse katsetada erinevaid digivahendeid ja veebikeskkondi. Praeguseks on saanud igapäevaosaks esitluste rikastamine videotega, veebikeskkondadega töölehtede tegemine ja veebimängudega. Digivahendite kasutamine igapäevatöös on muutunud sujuvalt õppetöö loomulikuks osaks.
#000016
Kursusel sain ideid rühmatööde läbiviimiseks, kus saab arendada koostööd ja sotsiaalseid oskusi. Kursusel korraldatud orienteerumismäng Firenze linnas oli heaks näiteks, kus lisaks omavahelisele suhtlemisele toimis meie rühmal suurepäraselt tööjaotus. Samas saime oma rühmatööga tutvuda kaaslastega ning üksteist täiendada. Ülesanded olid kaasahaaravad, näiteks otsida grafitit ja selle kohta lugu kirjutada või skulptuuride järgi fotolavastusi teha. Neid ideid saan juba praegu oma töös kasutada.
#000017
Kunstiajaloo õpetajana sain sellel õpirändel tutvuda imetlusväärse Itaalia kultuuriga, renessansi sünnipaigaga. Firenze on tohutult rikkaliku ning mitmekülgse ajalooga. Tutvuda arhitektuuriga, imetleda maalikunsti ja skulptuure. Iseseisvalt valmisid mitmed õppevideod originaalteostest ning rikkalik pildikogumik, mida õpilastele tutvustada. Lisaks on hindamatu väärtus sealse kultuuri vahetul kogemisel. Kokkupuude otseste teostega võimaldab õpilastele anda selgitusi ja kirjeldusi Itaalia kultuuriloost. Nende õppematerjalide esitlemine õpilastele on juba innustanud õpilasi usinamalt ja uurivamalt kuulama.
#000018
Õpirändel osalemine rühmaga või paaris oli äärmiselt väärtuslik, kuna päeval kogetud emotsioonid ja mõtted, ideed ja õppetükid sai koos paarilisega uuesti läbi arutatud, mis muutsid õpitu ja kogetu veel olulisemaks ja hinnalisemaks. Eriti positiivne on sarnaste huvide või erialadega seotud inimeste koosränne. Minu näitel saab kinnitada, et koos Liiaga kursusel osalemine rikastas ja täiendas meie pagasit. Käies erinevatel näitustel, muuseumides, saime nähtu läbi arutada ning analüüsida, mida saame oma töös edaspidi kasutada, kuidas kasutada muuseumide ekspositsioone oma töös ning milliseid võimalusi pakuvad veebigaleriid/veebimuuseumid. Lisaks pakub koos paarilisega õpirändel osalemine tuge ja kindlustunnet.
#000019
Kokkuvõtvalt saab kinnitada, et kursusel osalemine oli inspireeriv ja innustav. Sain kinnitust oma senisele tööle ning julgust jätkata uudsete ning mitmekülgsete ideedega. Kursusel tutvusin erinevate kultuuridega ning haridustöötajatega. Meil kõigil on üksteisele midagi õpetada, soovitada. Haridustöötajatena oleme sarnaste murede ja rõõmudega, puutume kokku erinevat tüüpi õpilastega, õpikeskkondadega. Toetust ja tuge pakuvad omavahelised arutelud ning ühiselt väljamõeldud lahendused.
#000020
Kursuse päevad olid mitmetahulised, anti nii teoreetilisi teadmisi kui ka võimalusi neid teadmisi praktiseerida. Näiteks linnaga tutvumisel oli ülesanne otsida üks graffiti ja selle kohta lugu kirjutada, kujutada mõnd kunstiteost ja võõraga tegema intervjuu. See kõik pani keskkonda teistmoodi märkama. Lisaks oli huvitav jälgida grupi dünaamikat ja ideede kujunemist. Sealt saadud ideid saab kasutada kultuurisuuna kevadisel praktikal, näiteks linnamäe vallutamine – pange kõik oma seljakotid selga, võtke kätte üks tokk ja jookske linnamäest üles. Või mida räägib graffiti meie kohta, nt võrrelda Pompei ja tänapäeva graffitit – kas me oleme inimesena muutunud?
#000023
Ajalugu on ju üks lõputu faktide pähe tuupimine! Kas ikka on? Kui Sa ei suuda kujutada end Vana – Rooma gladiaatori võitlust vaatama, kus rahvas karjus nii tugevasti, et lõvid põgenesid areenilt, siis mis kasu on teadmisest, et Colosseum ehitati kümne aastaga? Selleks, et mõista mineviku inimest ja ajaloost päriselt ka õppida, on vaja empaatiat – sellega tegeleb eraldi uurimisharu – historical emphaty. Selleks, et empaatiat rakendada klassiruumis on vaja loovust. Koolitus andis julgust juurde, et võib küll mängida ka gümnaasiumis. Näiteks peavad õpilased pidama kõne Tartu rahu tähtsusest ja kujutama end vastloodud Eesti Vabariiki. Klass läheb korraga sada aastat ajas tagasi – on rõõmuhõiskeid, aga ka kahtlusi, kas jääb ikka see riik püsima. Sinna juurde saab pookida liikumise – hea kõne lõpus tõusevad kuulajad püsti ja ovatsioonid jäävad kestma.
#000024
Kursusel saadud teadmisi hakkasin kohe rakendama õpetajatöös. Toon näiteks ühe juhtumi, kus õpilane katsetas piire ja ületas piiri ning justkui oleks okupeerinud maa-alad, mis talle ei kuulu. Olukorrale reageerides lähtusin koolituselt saadud mõttest, et pragamise asemel lase õpilasel analüüsida oma käitumist ja selgitada tagamaid. Õpilane ootas karistust ja selle asemel palusin tal selgitada, et kuidas tema nägi seda olukorda ja kuidas see võis teisi osapooli mõjutada. Pean rõhutama, et see uurimine ei olnud Gestaapo stiilis, vaid pigem soov mõista õpilase motiive. See aitas õpilasel vaadelda situatsiooni teise inimese vaatenurgast ja võimaldas lahendada tekkinud olukord rahumeelselt.
#000025
Õpilase eneseanalüüsis paelub idee, et arenguvestlusel õpilased ise analüüsiksid oma tegevust enda kogutud õpimapi põhjal. Siin on üks näide sellest, milline võiks välja näha arenguvestlus: Olen seda ideed rakendanud juba varasemalt hindamisel, näiteks suulisel vastamisel peab õpilane selgitama, kuidas ta vastas ja millised on tema teadmised sellest teemast. Lisaks on eneseanalüüsi küsimused tööde lõpus, näiteks kui palju õppisin tunnis, kui palju panustasin iseseisvasse õppimisse ja kuidas see mõjutas töö tegemist. Järjest enam arendan seda meetodit edasi. Tänu sellele koolitusele hakkasin edasi uurima ja suureks toeks on olnud see leht Siit on oluline mõte, et õpilane tuleb kõigepealt varustada sõnavaraga, mille alusel ta üldse saab analüüsida.
#000026
Kursuse boonuseks oli rahvusvaheline seltskond, kogemuste vahetamine andis idee nii mõnekski uueks katsetuseks. Huvitav oli kuulata, kuidas Taani õpetajad teevad koostööd ja selleks on neil eraldi aeg ehk üks tund nädalas, mil nad saavad koostööd planeerida. Mitme aastase koostöö tulemusel tehti juba väga suuri ühiseid projekte, mis lõimisid eri õppeainete teadmisi. Paraku olid näited algkoolide baasil ja nende rakendamine gümnaasiumis on keerulisem. Samas Tartu Tamme Gümnaasiumis on kümnendate klasside klassijuhatajatele ühine aeg, kus saab muresid ja ideid vahetada ning selle kaudu edendatakse klassijuhatajate koostööd. Ilmselt tuleks mõelda, kuidas parendada ainevahelist koostööd, mida meie koolis ka tehakse, kuid minu meelest annaks seda süsteemsemalt ja terviklikumalt lahendada. Mõttemalli muutus ja paremad tingimused peaks olema loodud riigi poolt.
#000027
Kursus täitis oma eesmärki, see innustas veelgi rohkem kasutama loovust, kriitilist mõtlemist, suhtlust ja koostööd ja seda nii kolleegide kui ka õpilaste tasandil. Need neli märksõna on õpetajatöö lahutamatu osa ja koolituses saadud teadmised täiendasid senist kogemust ja jätsid jälje minu õpetamisse. Ajalooõpetajana hindan uusi teadmisi Itaalia ajaloost ja kultuurist, mida rakendan üldajaloo kursuse õpetamisel. Koostöö, mis oli ka üks koolituse märksõnu rakendus koheselt kolleeg Maretiga, kellega sai põrgatada ideid ja mõtteid ning lahata koolitusel saadud teadmisi. Maret on kolleeg, kellega võib ka kriisikoldesse minna ja ikka on rahu südames!
#000028
Kursus “Creativity in teaching and training & how to use music, art, ICT and outdoor activities in education”
#000029
Holland – tulpide ja maalikunsti maa ja mul oli võimalus osalesin koos kolleegi Heily Soosaarega Quarter Mediation koolitusel „Creativity in teaching and training through outdoor and indoor activities“ 13.-19. oktoober 2019, ja saada osa selle maa võlust.
#000030
Hollandi haridussüsteem paistab silma, et nad on kõrgel kohal PISA testides, aga ka õnnelikud. Heidame pilgu haridussüsteemi ja vaatame, mis võib olla selle taga.
#000031
Laps läheb ükskõik, millisesse kooli ta soovib – tuleb teha talle koht
Riigi- ja erakoole rahastatakse samadel põhimõtetel. Erakoolid on peamiselt usu- või ideoloogilistel põhjustel
Vaheaasta – kui ei suuda otsustada, mida edasi teha
Kutsekoolide erialade väga laialdane valik ja kutsekooli koostöö firmadega, õpetatakse firmasse töötajaid
Puudumised kontrolli alla – 16 puudumist ja toimub ühisarutelu kooli, pere ja lapse vahel – kuidas lahendada probleemi, aga vanemale võib ka trahvi määrata, mistõttu on vanemal soov, et laps ikka käiks koolis.
#000032
Järgnevalt annan ülevaate Hollandi koolisüsteemist. 8 aastat algkooli, 4, 5 või 6 aastat keskkooli sõltuvalt kooli tüübist ja 2 kuni 6 aastat kõrgharidust sõltuvalt koolist ja spetsifikatsioonist. Täpsema ülevaate Hollandi haridussüsteemist saab SIIN Toon välja mõned punktid, millele tähelepanu pöörata:
#000033
Ülikooli eelne haridus, mis valmistab ette edasisteks õpinguteks (6 aastat ja lõpus 7 eksamit)
Seenior keskkool (5 aastat ja lõpus 6 eksamit)
#000035
Kokkuvõtvalt saab öelda, et õpilasel on lai valik juba haridustee alguses. Rõhku pannakse kõikides kooliastmetes õpilaste konsulteerimisele ja antakse nõu õpilastele tema haridustee osas. Haridustee on mobiilne – võimalik on ühest kohast teise liikumine. Paindlikkus tagab selle, et on võimalik ümber otsustada ka hiljem. Lisaks tooksin välja vaheaasta, mille saab õpilane võtta, kui ei tea, mida edasi teha. See kõik tagabki, et õpilastel on kindlus ja meelerahu ning nad on oma valikutes toetatud.
#000036
Oktoobris 2019 oli meil võimalus hea kolleegi Liiaga veeta nädal Hollandis Assenis end täiendamas ERASMUSE projekti raames. Assen võttis meid vastu sügiseselt leebe ilmaga ja värviliste sügislehtedega.
#000037
Inimesed, kellega veetsime koos 13.-19. oktoobrini huvitavaid ja rikastavaid päevi, olid pärit väga erinevatest kohtadest: Eestist lisaks meile veel noor õpetaja Kostiverest, Ungarist, Itaaliast, Rumeeniast, Hispaaniast, ja ka Islandilt.
#000038
Millega tegelesime ja mida kaasa tõime oma koolitundide rikastamiseks?
#000039
Esmaspäevased ettekanded erinevate koolide tutvustamisel andsid hea ülevaate sellest, kuidas teised oma maal haridust edendavad ja mille poolest erinevad meist. Siin peab kohe märkima, et Eesti on kindlasti esirinnas nii IT valdkonna kui ka kooli tehnoloogilise varustatuse poolest, kuid tundub, et mängulisus tundides pole nii olulisel kohal. Selline arvamus võis olla aga ka tingitud sellest, et enamasti olid kursuslased nooremate õpilastega tegelejad. Huvitav ja tegelikult väga paljude erinevate võimaluste ja tugisüsteemidega oli aga Hollandi enda haridussüsteem (sellest pikemalt Liia postituses).
#000040
Väga põnev oli käik Drentse Archief`i, kus saime teada, kuidas on muuseumis väga põnevalt võimalik korraldada erinevaid töötubasid ja õppekäike selleks, et uurida arhiivimaterjale. Eriti meeldejääv oli aardejaht, kus gruppidele anti erinevaid museaale: tekste, vanu ürikuid, fotosid. Kõike uurides ja järeldusi tehes tuli jõuda sammhaaval lähemale aarde peidukohale... Oli põnev ja rikastav.
#000041
Ka teisipäev algas muuseumituurida, sel korral olime Madalmaade suurima nukumajamuuseumi uudistajad. See oli väga huvitav ja lummav käik, millesse oli põimitud palju ajaloolist materjali ja tolleaegsete inimeste elu ja kombeid puudutavat. Tõeline muinasjutumaa...Selle muuseumi avastamise käigus kasutati erinevaid IT-lahendusi, draamaõpet, lugude jutustamist.
#000042
Pärastlõunal tegelesime töötoas samuti erinevate aktiivõppe meetoditega, millest põnevaim oli „Lego-kuulamine“ ehk siis legode abil paaris töötades õppimine, kuidas juhendada vaid verbaalseid vahendeid kasutades ja kuidas kuulata ja küsida nii, et kuulates tulemuseni jõuda. See oli ilmselt üks neist võtetest, mida väiksemas grupis ka reaalselt meie kooliastmes saaks kasutada. Teine selle õhtu üsna elevust tekitav projekt oli muusika, värvide ja loovusega seotud koosmaalimine, mille tulemuseks oli pea 10 meetrit pikk värvikirev loovtöö.
#000043
Kolmapäevane päev oli pühendatud Hollandi tunnusmärgile: tuuleveskitele. Oli tore väljasõit ja maalilisi vaateid nii bussiaknast kui tuulikute kõrgetelt rõdudelt. Oli uudistamist, insenerimõtte abil asjadele selguse saamist ja maalitud puukingade imetlemist... Oli tore päev väljaspool Assenit. Õppeprotsessi selle tulemusena vist küll minu aines rikastada ei saa, küll aga avardus silmaring.
#000044
Neljapäev pühendasime ideekaardimeetodile. Meile oli see liiaga juba tuttav, seepärast ei kirjelda eriti pikalt. Põnevaim oli ehk see, kuidas igal rühmaliikmel oli midagi keelatud: kellel rääkida, kellel joonistada, kellel lubatud kirjutada vaid vasaku käega, kellel vaid midagi lõigata, kellel tuli kirjutada, kinnas käes, kellel pidid olema prillid ees, mis takistasid nägemist....
#000045
Õhtupoolikul siirdusime taas aardejahile, kuid sel korral pärast põgusat teooriatundi hakkasime aardeid otsima Assenis orienteerides ja õigeid koht siis ka fotodele jäädvustades. See oli väga meeleolukas seiklus, millesse tuli panustada nii kaardilugemise kui orienteerumisega üldiselt, samuti olla väga tähelepanelik detailivaatleja. Tulemusena oli vaja esitada fotoreportaaž. Igatahes: huvitav meetod, kuigi ettevalmistustöö on päris suur. Ilmselt saaksime seda kasutada näiteks Tartus või ka mujal välitunni läbiviimiseks, kuid peab arvestama, et nii ettevalmistus kui ka õpilastel distantsi läbimine võib olla suhteliselt ajamahukas.
#000046
Reedel oli päeva tuumaks lisaks ettekandele ITK kasutamisest hariduses kolledži külastus, mis andis ülevaate erinevast rahvusest noorte õppimisvõimaluste kohta.
#000047
Kokkuvõtteks: oli rikastav nii kultuuriliselt, sotsiaalselt kui metoodiliselt. Lisaks saime uusi kogemusi, kuidas lõimida erinevaid meetodeid ka oma ainetesse.
#000048
Kreekas, Kalamata väikelinnas toimus juuni lõpust juuli alguseni imetore kursus õpetajatele, kes soovivad viia oma õpilasi õppekäikudele. Selle kursuse pealkiri oli juba väga inspireeriv – Museum Walks.
#000049
Meie õpperühm oli väga väike, see andis võimaluse praktilisi tegevusi läbi proovida ning õpetajatelt saada personaalset tagasiside, samuti küsimusi ja ka lihtsalt arutada erinevatel teemadel... Meie soovidega arvestati ja ühel päeval, kui põhjamaalase jaoks oli liga kuum päevasel ajal, siis tegimegi õppetööd õhtupoole ja hommikul oli vaba aeg.
#000050
Minu jaoks oli kõige suurema väärtusega kogeda õppimist autentses keskkonnas, samal põhimõttel toimuvad ka meie kultuurisuuna praktikad. Kalamatal olid meil selleks tegevused igal päeval, aga kõige suurema elamuse jättis iidse Messene linna asupaiga külastamine. Kindlasti oli oma osa sellel ka ekstreemsetel ilmaoludel – kuumus oli väga suur.
#000051
Mulle väga meeldis Areadne koolituskeskuse lähenemine – arheoloogilise paiga õppimisel olid ettevalmistatud eeltegevused, tööleht kohapeal ning järeltegevused klassiruumis. Kuna osalesime koolitusel neljakesi, siis oli hea õhtuti arutada, kuidas ja mida oma suunakursuste tegevustesse juurde tuua.
#000052
Minu eesmärk oli õppida tundma uusi digilahendusi ja nende rakendamise võimalusi, et kaasata kogetut ka õppetöösse oma klassiruumis ja sedakaudu mitmekesistada õppimist oma õpilastele jaoks.
#000054
Kursus keskendus erinevate video- ja fototöötluskeskkondade tutvustamisele ning praktiliste ülesannete kaudu nende rakendusvõimaluste vahetule kogemisele.
#000055
Vormiliselt oli koolitus üles ehitatud osalejate pidevale omavahelisele suhtlemisele ja sel viisil erinevates riikides kasutusel oleva tava, kogemuse tundma õppimiseks. Nii algas näiteks koolitus sellega, et tutvusime erinevate liikumisülesannete kaudu üksteisega, vestluse kaudu loodi tuttavuse aste, mis võimaldas edaspidi paaris- ja rühmatöid mugavalt teha. Ühtlasi pidi iga osaleja oma riigi ja kooli haridussüsteemi põgusalt rääkima.
#000056
Koolitusel sain ülevaate ühtekokku 14 erinevast keskkonnast, mida sain praktiliste ülesannete kaudu ka järele proovile. See võimaldas luua ettekujutuse, kas ja kuidas soovin seda edaspidi oma õpilastega kasutada. Päris mitmed keskkonnad olid mulle ka juba tuttavad ja olin neid õppetöös juba varem kasutanud.
#000057
Kursuse lõputöö hõlmas rühmatööprojekti, millega oli aega tegeleda kaks päeva. Koostada tuli 2-3 minuti pikkune lühifilm enda valitud teemal. Kasutada tuli videotöötlusäppi (iMovie või Power Director), mida kursusel tutvustati.
#000058
Kursusel saadud teabe ja kogemuse edasine rakendamine õppetöös. Mõned näited
#000059
Kultuurisuuna praktika Pärnus ja Kihnus
#000060
Õpilastele pidas loengu Eesti loodusfotograaf Arne Ader ning tutvustas olulisemaid põhimõtteid, kuidas foto kaudu lugu jutustada. 11. klassi õpilastele järgnes juuni alguses praktika, mille vältel tuli neil lahendada erinevaid ülesandeid. Üks osa oli ka leida Pärnumaaga seonduv detail, tundmus, mida jäädvustada fotoloona. Rakendusena oli võimalik kasutada äppi Snapseed.
#000061
Õppetöös õpilastega kasutatud veebikeskkonnad, digivahendid, äpid
#000063
Kursusele läksin koos hea kolleegi Maiu Nurkaga, et kohtuda teiste riikide õpetajatega, kuulda nende kogemusi digilahenduste kasutamisest koolitöös ja saada uusi teadmisi ning ideid. Omavahelistes vestlustes, mida juhtis kursuse juhendaja Philip Arneill, sai seda ka tehtud. Juhendaja tutvustas erinevaid nutirakendusi (peamiselt neid, mida oleks hea kasutada tahvelarvutis ja nutitelefonis). Videoid tehes olen kasutanud varem Youtube’i võimalusi või andnud selle ülesandeks kellelegi, kes mõnd professionaalsemat rakendust kasutab. IMovie jm videomonteerimiste rakenduste kasutamine ei tahtnud kohe õnnestuda, kuid nende katsetamine sundiski mind mugavustsoonist välja tulema. Juba see on hea, kui oskan õpilastele soovitada keskkondi, mida nad saaks kasutada. Kirjandustunnis olen andnud ülesandeks teha lühikesi videoid, mille eesmärgiks tavaliselt pole tehnilise võimekuse demonstreerimine, vaid sisu, aga oluline on, et tehnika ei takistaks õpilastel kiirelt oma ideid käiku viia: seetõttu on videorakenduste tundmine vajalik.
#000066
Lisaks sellele, et erinevaid nutivõimalusi filmide ja fotode töötlemiseks tutvustati, pidi ka neid rakendama, selleks anti soovitusi, kuidas õpilasi panna märkama objekte, kujundeid enda ümber (erinevad perspektiivid, värvid, sirged jooned, “leading lines”, “self portrait (not a selfie)” jm). Lähiajal plaanin meedia kursusel, kui teemaks on ajakirjanduses ilmunud fotode mõju vaatajatele, anda ka õpilastele ülesandeks teha fotosid, mis erinevaid detaile rõhutavad (näiteks lähifoto mõjub emotsionaalsemalt, ülevalt alla tehtud pilt jätab isikust nõrgema mulje jne).
#000067
Mõnda keskkonda, millega tutvusime Dublini koolitusel, olen varem kasutanud, näiteks Padlet meeldib mulle, sest saan jälgida mitme rühmatöö tulemusi, toimetamisi korraga (näide on keskaja lugudega tutvumisest, õpilased olid eelnevalt rühma jaotatud). Kahoot (või sarnane Quizzis) meeldib eriti noorematele õpilastele, aga haarab väga hästi ka 12. klasside õpilaste tähelepanu.
#000068
Mida ma hea meelega kasutan iga kord enne koolilehe väljaandmist, on keskkond Canva. Toimetus prindib iga numbri välja, aga peamiselt saab meie tekste lugeda keskkonnast Issuu. Selleks, et lugejateni jõuaks Issuu link, jagame seda Stuudiumis, sotsiaalmeedias, aga paneme seinte peale ka QR-koode. Canvas saan väga kiiresti teha valmis plakati, kasutades keskkonnas olemasolevaid pilte jm. Canvas saab teha lõbusaid ja lihtsaid töid, aga võib ka väheste kogemustega luua midagi, mis jätab väga professionaalse mulje.
#000069
Dublinis, kui meid saadeti vahepeal erinevaid ülesandeid tegema (individuaalsed, rühma- või paaristöö), siis sai külastatud ka muuseume, uurida linna läbi fotoobjektiivi. Kursuse viimasel päeval sõitsime ka linnast välja (pildil on Moheri kaljud).
#000070
Kursused väljapool kodumaad on olulised just kogemuste jagamise mõttes (erinevate maade õpetajad toimetavad ühiselt), lisaks saab peale konkreetse valdkonna oskuste arendamise kõrval ka tutvuda uute kultuuride, riikidega. Dublin hakkas mulle väga meeldima!
#000071
Kreeka õpiränne jääb kindlasti meelde väga sisuka õpiprogrammi poolest, kuid üle ega ümber ei saa ka kreeklastest ja kohalikust toidukultuurist.
#000072
Kõik kreeklased, kellega me kokku puutusime, olid väga vahetud suhtlejad ja ääretult positiivse ellusuhtumisega. Kui tänaval kedagi kõnetada, siis tal oli alati soov meid lahkesti aidata. Näiteks saime abi, kui apteek oli juba suletud, kuid nägime, et seal sees oli veel inimene. Või kui küsisime teed. Või kui küsisime hotelli fuajees peaaegu iga päev sealsetelt töötajatelt midagi – ikka aidati meid lahkesti ja hästi. Meie koolitajad – Joanna ja Maria – olid väga sümpaatsed, meeldivad ja emotsionaalsed inimesed, kellega me leidsime kohe ühise keele. Meile väga sobis ka kreeklaste huumor ning seetõttu saime oma õpetajatega üsna avatult rääkida meie kultuuride erinevusest ning omapäradest. Sellised avatud arutelud olid väga olulised meie jaoks.
#000073
Oleme kõik vaimustuses ka kreeka toidukultuurist. Püüdsime proovida erinevaid toite, mis olid kõik tõeliselt maitsvad. Mind üllatas, et kreeka köögis on kasutusel nii palju liha. Loomulikult meie kõigi vaieldamatuks lemmikuks oli kreeka salat, mille maitseaineid me kõik ka kaasa tõime. Kalamata on väike koht mere ääres ning tõeliselt ainulaadseks tegi nende välikohvikute juures asjaolu, et kohvikud ise asusid mererannas, aga köök, kust toite serveeriti oli eemal. Nii kõndisidki ettekandjad pidevalt rannast üle tänava restorani kööki ja jälle tagasi ning tõid toite ja nõusid.
#000074
Õpiränne võimaldab lisaks uutele teadmistele tutvuda ka kohaliku kultuuriga, mis on väga suur lisaväärtus koolitusele.
#000075
Kreeka õpiränne sai teoks vahetut pärast pikka kooliaastat ja see on väga hea aeg kodust eemale minekuks, sest niimoodi korraks eemalt on hea oma tegemistele ja koolitööle tagasi vaadata. Kuna reisisime neljakesi, siis õppisin paremini tundma ka oma kolleege ning tean nüüd paremini, milliseid ühiseid asju teistega koos veel ette võtta.
#000076
Kalamata oli ideaalne paik selleks kursuseks – piisavalt väike, imelise keskkonna, sobivate muuseumide ja väärtusliku arheoloogilise paigaga. Minu arvates oli kursusel kõik tasakaalus: praktilised tegevused, kohtumised, muuseumikülastused ja vaba aeg. Saime juurde häid ideid õpetamiseks, aga saime tutvuda ka kohaliku kultuuri ja paikkonnaga.
#000077
Kreeka õpirände viimasel päeval otsustasime kursusel õpitut iseseisvalt rakendada, sest meie viimase päeva saime kõik neljakesi koos veeta Ateenas. Ja loomulikult tegime seda Akropolis. Kunstiajaloo õpetajana käsitlen Akropolist tundides ning õpirände raames oli harukordne võimalus seda paika päriselt külastada.
#000078