Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Viimastel aastatel on õigustatult tõusnud fookusesse inimeste vaimne tervis ja selle hoidmise olulisus. Teadlikkus vaimse tervise vallas on toonud kaasa järjest kasvava valmiduse abi otsida ja seda vastu võtta. Samas teame, et kvalifitseeritud abipakkujatest on suur puudus. See on viinud arusaamiseni, et rohkem kui tulekahjusid kustutada on tarvis vaimse tervise probleeme teadlikult ennetada ja pakkuda psühholoogilist tuge probleemide ilmnemise varases staadiumis. Seda ka selleks, et abistamiskoormus ei koonduks vaid väheste meditsiinispetsialistide kätte.
#000004
Koolipsühholoog on hariduse valdkonnas töötav vaimse tervise spetsialist, kelle töö on mitmekülgne ja laiahaardeline, mis seab talle kõrged erialased nõuded. Koolipsühholoogi töö on oma paindlikkuse ja võimalusrohkusega üks olulisemaid ressursse, et viia vaimse tervise teadmist nii laste, noorte kui ka nende arengukeskkonna kujundajateni: perede, koolide ning lasteaedade töötajateni.
#000005
Mitmes koolis on seadusest tulenevat kohustust tõlgendatud selliselt, et psühholoogilise abivajaduse ilmnemisel ostab kool psühholoogilise nõustamise teenust sisse. See ei ole aga kooskõlas koolipsühholoogi kutsenõuete ega ametijuhendiga. Koolipsühholoog teeb lisaks hindamisele ja sekkumisele ka ennetus- ja arendustööd.
#000007
Parimad praktikad mujalt maailmast näevad ette, et koolipsühholoogi kliendid on kõik haridusasutuse õpilased. Ka need, kes ei ole psühholoogilises kriisis ega vaja otsest sekkumist. Koolipsühholoogi töö võib laiemalt jaotada kolme kategooriasse: 80% õpilastega tehtav töö hõlmab universaalseid ennetustegevusi; 15% õpilasi, kellel ilmnevad teatavad raskused ning kellel võiks olla tuge spetsiifiliste (nt sotsiaal-emotsionaalsete, eneseregulatsiooni) oskuste õppimisest, toetatakse grupipõhiste sekkumistega, ning viimase 5% hulka kuuluvad õpilased, kes vajavad spetsiifilist individuaalset sekkumist (vt joonis).
#000008
Koolipsühholoogi töö keskmes on õppur – olgu selleks koolieelse lasteasutuse laps, põhikooli- või gümnaasiumiõpilane või hoopis kutse- või kõrgkooli tudeng. Koolipsühholoogi töö on seista hea õpilase huvide ja õiguste eest. Ta teeb seda, hinnates lapse arengut ja seda mõjutavaid tegureid, viies läbi grupipõhiseid ja individuaalseid sekkumisi, õpetades spetsiifilisi oskusi, mis tõstaksid õpilase toimetulekut ja heaolu, planeerides ennetus- ja arendustegevusi. Koolipsühholoogi tööaeg jaguneb kaheks: sellest poole hõlmavad vahetu kontakt ja klienditöö õpilaste, õpetajate, vanematega. Teine pool tööajast kuulub dokumenteerimisele, töö analüüsimisele ning erialasele enesetäiendusele.
#000009
Koolipsühholoogi töö on mitmekesine ning vaheldusrikas. Koolipsühholoogina on võimalik panustada ka oma organisatsiooni arengusse, mis tähendab, et saab rakendada teadmisi organisatsioonipsühholoogiast. Nii võib osav koolipsühholoog panustada asutuse psühhokliima ja õppekeskkonna kujundamisse, kolleegide heaolusse ja teadlikkuse tõstmisesse, tuues psühholoogiateadmisi kooli.
#000011
Milline näeb välja koolipsühholoogi tavaline tööpäev?
#000012
Koolipsühholoog töötab kooliga samas rütmis. Kui lapsed ruttavad tundi, saab koolipsühholoog valmistada ette päevaks planeeritud hindamised, valida sobivad meetodid ning teha selleks vajalikud ettevalmistused.
#000013
Koolipsühholoogi tööpäevad võivad osutuda planeeritust erinevaks, sest esmase abistajana tuleb tal sekkuda kriiside korral – kui lapsel või kolleegil on lein, traumaatiline kogemus vms. Paindlikkus ja kiire kohanemisvõime on koolis töötamise eeldus. Samas hoiab see meele erksana ja arendab oskust oma aega tõhusalt planeerida. Koolipsühholoogi tööpäev lõpeb sageli hea tundega, sest õpilastelt ja kolleegidelt saadav vahetu tagasiside on miski, mis tuletab ikka ja jälle meelde, miks see amet kunagi valitud sai.
#000015
Enne koolipäeva lõppu jõuab koolipsühholoog läbi astuda ka mõnest ainetunnist – võib-olla selleks, et vaadelda õpilast tema loomulikus keskkonnas, võib-olla selleks, et viia läbi tund, kus õpetatakse oma tunnetega toime tulema.
#000018
Töövahendite valiku nappuse üle koolipsühholoogid kurta ei saa. Kuigi oleme teiste riikidega võrreldes järelejooksjad, saame uhkusega väita, et koolipsühholoogidel on põhjalik Eestis normeeritud hindamisvahendite komplekt õpilaste tunnetusprotsesside hindamiseks (Eve Kikas jt, 2016). Lisaks korraldatakse valdkonnas tõenduspõhiste meetodite koolitusi – nt „Vaikuseminutite“ programmid, VEPA käitumisoskuste programm, kiusamisennetus programmid, nagu KiVa jpm.
#000019
Töötades inimestega, on oluline olla ise teadmisjanuline ning valmis õppima ja arenema. Valdkond areneb kiiresti ja spetsialisti oskus kohaneda pidevate muutuste keskel on miski, mis aitab toime tulla.
#000020
Koolipsühholoogi tööks vajalikud oskused ja omadused
#000021
Koolipsühholoogina saab töötada inimene, kellel on psühholoogias magistrikraad, sellele vastav kvalifikatsioon või koolipsühholoogi kutse.
#000022
Hetkel ainult üks arvamus teemale “Mis teeb psühholoogist koolipsühholoogi?”
#000031
Õpilaste käitumisprobleemid tunnis: kuidas õpetajaid nende ennetamiseks ja lahendamiseks paremini ette valmistada?Mõni algus on eriti raske – jutt õpikutest Heaks õpetajaks õpitakseHaridus ja raamatud on kõige parem vits vaenulike inforünnakute vastuKoolid tähistasid eesti kirjanduse päeva
#000036