UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Ajaloodoktor Meelis Maripuu annab ülevaate Molotovi-Ribbetropi paktist ja selle tagajärgedest, mis said lõplikult likvideeritud alles Nõukogude Liidu armee üksuste lahkumisega Balti riikidest ja mujalt Ida-Euroopast.
#000005
1930. aastate teisel poolel ilmusid Euroopa poliitilisele areenile uute võtmefiguuridena kaks totalitaarset režiimi, mis mõlemad valmistusid palavikuliselt oma võimupiire laiendama.
#000006
Hitleri juhitav natsionaalsotsialistlik Saksamaa oli Stalini juhitava kommunistliku Nõukogude Liidu ees saavutanud edumaa ning 1938. ja 1939. aastal liitnud endaga juba Austria ning osa Tšehhimaast. Stalin ei olnud seni veel suutnud otsustavalt kaasa lüüa suures rahvusvahelises poliitikas, kuid kommunistliku maailmarevolutsiooni kava ei olnud kuhugi kadunud ja ootas elluviimist.
#000007
1939. aastal sai just Stalinist kaalukeel sõjale läheneva Euroopa saatuse otsustamisel.
#000008
Ühel pool seisis Saksamaa ning teisel pool Suurbritannia ja Prantsusmaa, kes suurriikidena garanteerisid abistamislepingute kaudu mitmete Euroopa väiksemate riikide iseseisvust. 1939. aasta suvel oli peatähelepanu Poolal, kellele Saksamaa oli esitanud rea territoriaalseid nõudmisi. Suurbritannia ja Prantsusmaa antud garantii Poolale hoidis esialgu Saksamaad tagasi, kuna Hitler polnud veel valmis sõjaks kahel rindel.
#000009
NSV Liidu liitumine Poolale antava garantiiga võinuks Hitleri edasised vallutused teoorias lõplikult peatada, kuid NSV Liidu garantii vastu oli kategooriliselt Poola ise. Nad kartsid õigustatult, et sõtta sattudes ei lahkuks neile appi tulev Punaarmee enam maalt ja järgneks paratamatu sovetiseerimine.
#000010
Alates 1939. aasta kevadest pidas NSV Liit sisuliselt paralleelseid läbirääkimisi ühelt poolt Suurbritannia ja Prantsusmaaga ning teisalt Saksamaaga, kombates võimalusi, millise osapoolega on võimalik sõlmida endale kasulikum kokkulepe. Stalini eesmärk oli võita maksimaalselt aega enne enda sõtta sekkumist ning saavutada toetatavalt osapoolelt võimalikud kasulikud tingimused.
#000011
Stalini huviorbiidis oli kogu naaberriikide vöö alates Soome lahest kuni Musta mereni. Stalin katkestas läbirääkimised Suurbritannia ja Prantsusmaaga äkiliselt 21. augustil, kui oli saanud kinnituse parema pakkumise kohta Hitlerilt. Edasine toimus juba väga kiiresti.
#000012
"Lepingu avalik osa kohustas pooli hoiduma agressiivsest tegevusest teineteise vastu ja teise poole vastu suunatud liitudest."
#000013
23. augustil kirjutasid Moskvasse saabunud Saksamaa välisminister Joachim von Ribbentrop ja NSV Liidu välisasjade rahvakomissar Vjatšeslav Molotov alla riikidevahelisele mittekallaletungilepingule (nn MRP) ning selle salajasele lisaprotokollile. Lepingu avalik osa kohustas pooli hoiduma agressiivsest tegevusest teineteise vastu ja teise poole vastu suunatud liitudest.
#000014
Kuid 28. septembril Poola okupeerimise järgselt sõlmitud Nõukogude-Saksa sõprus- ja koostöölepinguga tehti korrektuure varem kokku lepitus ning viidi Poola neljas jagamine lõpuni. Uue salajase lisaprotokolliga liideti Leedu NSV Liidu huvisfääri ning Saksamaa sai vahetuskaubana Poola Lublini piirkonna.
#000016
23. augusti kokkulepe võimaldas Hitleril 1. septembril alustada sissetungi Poolasse, mida loetakse Teise maailmasõja alguseks. Stalin alustas omapoolset sissetungi Ida-Poolasse siiski alles 17. septembril, olles ära oodanud lääne-riikide reaktsiooni ja jättes Hitleri sümboolseks ainusüüdlaseks sõja vallapäästmisel. 28. septembril korraldasid Saksa-Nõukogude liitlasväed Poola üle saavutatud võidu tähistamiseks Brest-Litovskis ühise sõjaväeparaadi.
#000017
Samal ajal surus NSV Liit salaprotokolli alusel Balti riikidele peale vastastikuse abistamise lepingud (nn baaside lepingud), mis võimaldasid tal piiririikidesse rajada oma sõjaväebaasid. Soome keeldus baaside rajamisest, mis viis NSV Liidu algatatud Talvesõjani.
#000018
Soome kaotas sõja tulemusena rea piirkondi maa idaosas ja pidi leppima Punaarmee baaside rajamisega Soome lahe kaldale, kuid säilitas oma riikliku iseseisvuse. 1940. aasta juunis, kui ülejäänud maailm jälgis Hitleri võidukäiku Pariisis, okupeeris NSV Liit Balti riigid ning annekteeris oma koosseisu. Hõivatud aladel algasid koheselt massirepressioonid ja ühiskonna sovetiseerimine.
#000019
Lühemas perspektiivis nõrgendas oma huvisfääri jõuline annekteerimine NSV Liidu strateegilisi positsioone. Vallutatud alad olid NSV Liidu territooriumist küll majanduslikult arenenumad, kuid ühtlasi saadi juurde ligi 20 miljonit elanikku, kes ei olnud eriti nõukogude-sõbralikud. Uute kaitseliinide rajamisega ei jõutud enne sõja puhkemist lõpule, nii et Saksamaa rünnak 1941. aasta suvel tabas NSV Liitu väga haavatavana.
#000020
Pikemas perspektiivis saavutas Stalin aga edu. NSV Liit kandis küll põhiraskust Hitleri-vastases võitluses, kuid ühtlasi pidid lääneliitlased de facto tunnistama mitte ainult NSV Liidu piire 1941. aasta seisuga, vaid ka tema uut mõjusfääri Kesk- ja Ida-Euroopas, kus peagi vallandus sovetiseerimise laine.
#000021
Molotovi-Ribbentropi pakt muutus kehtetuks 22. juunil 1941, kui Saksamaa ründas NSV Liitu. Pakti kuritegelik salajane lisaprotokoll oli õigusvastane oma allakirjutamisest saati ning 1945. aasta mais lõpetas oma eksistentsi ka lepingu üks osapool – hitlerlik Saksamaa. Selle toel olid kaks ülemvõimu ihalevat totalitaarset režiimi kiskunud sõjakeerisesse suure osa tollasest lääne ühiskonnast ning hukutanud kümneid miljoneid inimesi.
#000023
Ometi jäid selle sobinguga kokku lepitud mõjusfäärid võitja poolel püsima veel aastakümneteks kuni NSV Liidu lagunemiseni, sest ülejäänud riikide reaalpoliitika ei suutnud või tahtnud seda muuta. Balti riikide annekteerimist NSV Liidu koosseisu juhtivad lääneriigid de jure siiski ei tunnustanud, mis lihtsustas mitmeti taasiseseisvumisega seotud protsesse 1991. aastal.
#000024
NSV Liit eitas MRP salaprotokolli olemasolu kuni 1989. aastani, kui NSV Liidu Rahvasaadikute Kongress tunnistas MRP ja selle salajased lisad õigustühiseks. Molotovi-Ribbetropi pakti tagajärjed said aga lõplikult likvideeritud alles endise Nõukogude Liidu armee üksuste lahkumisega Balti riikidest ja mujalt Ida-Euroopast, mis vältas veel aastaid.
#000025
Ajaloolane: Venemaad paneb muretsema tema ajaloo-versiooni allajäämine
#000026
Euroopa Parlament seostas totalitarismi kuritegude eitamise ja infosõjad
#000027
Heinz Valk: algselt oli mõte piirata inimketiga nõukogude sõjaväebaasid
#000032
Vene riikliku arhiivi näitusel on väljas Molotovi-Ribbentropi pakti originaal
#000033
Galerii: ringkäik Balti keti 30. aastapäevale pühendatud näitusel
#000034
Gitanas Nauseda: me ei kartnud vaenlast, kes oli meist palju tugevam
#000035
Kersti Kaljulaid: demokraatiat ja vabadust ei saa olla kunagi liiga palju
#000036
Enn Tupp: pidage sõda, aga mitte minu õues
#000038
Art Leete: võitlus handi nafta pärast
#000039
Kaarel Tarand: kes tellib tarbetut dubleerimist?
#000040
Madis Müller: intresside tõstmine jätkub kiire hinnakasvu pidurdamiseks
#000041
Uno Lõhmus: riigikohtu otsus tundub õiglane, aga saatan peitub detailides
#000042
Helen Sildna: Eesti muusika prestiiži tõstmine on meie kõigi ülesanne
#000043
Steadicam'i operaatorid: iga kaadrit tehes käib peas üks pöörane matemaatiline tehe
#000045
Tartus seisab endine Postimehe maja tühjana
#000050
Madridi Real sai teada poolfinaalivastase
#000052
Müncheni Bayern kaotas vähemalt ööpäevaks liidrikoha
#000053
Operaator Heino Maripuu: kõige suurem tunnustus on näha sära pillimeeste silmades
#000056
Suri endine Pakistani president Musharraf
#000058
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000059