Läinud laupäeval ilmus ajalehe Helsingin Sanomat kuukirjas artikkel, milles seisis ühene ajakirjanduslik järeldus: Soome on loobunud niinimetatud Paasikivi ja Kekkoneni doktriinist, mille alus oli igasuguse Kremli-vastase poliitika vältimine. Kolm päeva hiljem, teisipäeval oli aga meedia täis uudiseid, mille kohaselt oleks Soome justkui ainukese riigina seisnud vastu Euroopa Liidu sanktsioonidele Venemaa suhtes. Kumb siis tõsi on? Paradoksaalsel moel nii üks kui teine.
#000005
Soome ajaloo paremaks mõistmiseks on aga oluline mõista, et tegelikku allaandmismeeleolu – rääkimata ideoloogilisest ühtekuuluvustundest või soovist Nõukogude Liiduga ühineda – ei esinenud Soome valitsuses ega presidendilossis kunagi. Soome juhtide ülim eesmärk oli vältida veel üht sõda, aga samas – ja see on oluline – ka iseseisvuse kaotamist. Selle käigus näidati välja pehmo'sust ja naiivsust, mis oli vähemalt sama palju teeseldud kui ehtne.
#000008
Venemaa õhurünnakute kiuste Tbilisis käinud välisminister Stubb aga oli juba mõistnud, et maailma poliitilises ajaloos on miski pöördumatult muutunud. 2008. aasta augustis ütles ta selle ka kõva häälega välja: Gruusia sõja alguspäev oli rahvusvahelise poliitika pöördepunkt.
#000015
Veelgi enam, välisminister Stubb oli mõistnud, et seekord ei saa Soome end enam neutraalsuse keepi mähkida ja erapooletuks jääda. Euroopa Liidu liikmena oleks Soome kohustatud ühises sanktsioonide- või muude vastumeetmete rindes seisma, kui sellised kasutusele võetakse. Samas on riik sõjaliselt üksi. Stubb tegi omad järeldused.
#000016
„Soomel on põhjust kaaluda NATO liikmeks saamist,“ ütles toonane välisminister Alexander Stubb 2008. aasta 26. augustil.
#000017
Täna on Stubb Soome peaminister. Nädal aega tagasi allkirjastas Soome NATO-ga niinimetatud võõrustajariigilepingu. Venemaa peab aga taas kord sõda oma naabri, teise OSCE liikmesriigi vastu. Seekord ei ole Euroopa Liit piirdunud lihtsalt sõnasõjaga, vaid välja on öeldud ka „s-sõna“: sel esmaspäeval otsustasid liikmesriigid kolmandat korda sanktsioonide üle Venemaa suhtes.
#000018
Kui Soome valitsus esmaspäeval oma seisukoha ametlikult paika sai – sanktsioonide tõhustamine kiideti heaks, lihtsalt mõnepäevase viibega – põtkis vastu ainult üks minister. Välisminister Erkki Tuomioja vastuseis oli nii tugev, et valitsus pidi kogunema ühe korra asemel kaks. Tuomioja leidis, et Soome peaks seisma sanktsioonide laiendamise vastu isegi siis, kui kõik teised Euroopa Liidu liikmesriigid selle poolt on. Lõpuks – jäädes valitsuses kaotajaks – laskis Tuomioja oma eriarvamuse koosoleku protokolli kirjutada.
#000019
Kui nüüd aga vaadata pisut laiemat pilti, joonistub välja põhimõtteline veelahe Soome poliitikute seas.
#000021
Alexander Stubb – nagu ka kaitseminister Carl Haglund – on uue põlvkonna poliitik, kes käis Nõukogude Liidu eksisteerides alles koolis, kellel on rahvusvaheline haridus juba gümnaasiumiastmest ning kelle kosmopoliitsus on hoopis teisel tasemel kui Soome poliitikas tavaks on olnud. Talle vastanduvad oma alalhoidlikkuse, NATO-vastasuse ja Venemaa mõistmise jutuga aga mehed, kes andsid Soome poliitikas tooni juba soometumise „kuldajal“: Paavo Väyrynen, Erkki Tuomioja ja (teatud osas ka) Ilkka Kanerva.
#000022
Kaarel Tarand: külmasurm ei kohuta
#000031
Madise: õiguspärase ootuse kaitsega on meil kehvad lood
#000038