Andmete kogumine praktika ja andmekaitse lepingu sõlmimiseks
#000005
õhk-piisknakkusena leviv kogu organismi haarav nakkushaigus, mida põhjustavad Mycobacterium
on nakkuslikku kõri- või kopsutuberkuloosi põdev inimene.
#000007
paikneb peamiselt kopsudes, kuid võib kahjustada kõiki elundeid.
#000008
seaduse (NETS) kohaselt (12.02.2003) on TB koos katku, koolera ja
#000009
resistentne kahe peamise tuberkuloosiravimi, isoniasiidi ja rifampitsiini
suhtes, nimetatakse sellist haigusvormi multiravimiresistentseks tuberkuloosiks
#000010
raskemini ravile ning selle ravi kestab tunduvalt kauem võrreldes
ravimitundliku tuberkuloosiga (kuni poolteist aastat). Ravimiresistentne
#000011
nakatub juba algselt ravimiresistentse bakteriga;ravimiresistentsus
kujuneb välja ravi käigus, kui haige ei võta tuberkuloosivastaseid ravimeid
õiges koguses, õige sagedusega ja piisavalt kaua.
#000012
põdeva haige köhimisel, aevastamisel või rääkimisel paiskuvad koos
#000014
mükobakteritega võivad ruumis kuivada kiiresti, muutudes 1–5 mikromeetrise
läbimõõduga piisktuumadeks. Nii võivad need jääda mitmeks tunniks õhku hõljuma.
Kui samas ruumis viibijad hingavad neid koos õhuga sisse, võivad
#000015
suurem, mida nakkusohtlikum on TB haige (eritab rohkem tuberkuloosibaktereid
õhku) ning mida kestvam ja lähedasem on kokkupuude tuberkuloosihaigega.
Seetõttu on nakkusohus kõige rohkem
tuberkuloosihaige lähikontaktsed: perekonnaliikmed, sõbrad ja
töökaaslased, kes viibivad haigega igapäevaselt koos.
#000016
vastuvõtva inimese hingamisteede ja organismi immuunsüsteemi seisund
#000017
Kõige sagedamini paikneb TB kopsudes –
Eestis 90% TB juhtudest. Bakterid võivad levida vere või lümfi kaudu ka keha
teistesse osadesse ja põhjustada kopsuvälist TB: näiteks kopsukelmel, luudes ja
#000019
Kopsuvälise TB korral ei ole haiged nakkusohtlikud.
Kopsutuberkuloos ja kopsuväline TB võivad esineda samaaegselt.
#000020
tuberkuloosihaige köhib õigesti ega levita baktereid ning pöördub kiiresti uuringutele ja ravile. Regulaarne eluruumide
õhutamine vähendab oluliselt õhus leiduvate bakteriosakeste hulka.
#000021
inimesed on terved, tunnevad ennast tervena, neil ei ole haigussümptomeid ja
nad ei levita tuberkuloosi teistele inimestele. Edaspidi immuunsüsteemi
nõrgenemisel võivad nad haigestuda aktiivsesse tuberkuloosi.
#000022
tuberkuloosibakterid õhk-piisknakkusena terve inimese organismi. Seda seisundit
nimetatakse latentne TB. Enamasti suudab organismi immuunsüsteem hoida ära tuberkuloosibakterite
edasise paljunemise ja aktiivse TB tekkimise.
#000023
vere analüüs: IGRA test (Interferon-Gamma Release Assay). Eestis on kasutusel Quantiferon-TB test;tuberkuliinitest ehk Mantoux’ test e. tuberkuloosi nahatest, kõnekeeles kopsuproov.
#000024
tuberkuloosihaigega kokku puutunud ja nakatunud inimestest EI HAIGESTU aktiivsesse
#000025
TB haigestumise korral tekivad TB-le omased haigussümptomid
ning inimene võib levitada tuberkuloosibaktereid. Seetõttu on
oluline, et TB nakatunud inimesed oskaksid ennast TB haigestumisele viitavate sümptomite osas
#000026
Vahel on vajalik tuberkuloosi nakatunule
määrata ennetav ehk profülaktiline ravi, mille eesmärk on ära hoida
#000027
Risk haigestuda aktiivsesse tuberkuloosi on suurim nakatumisele
järgneva kahe aasta jooksul. Haigestuda võib ka aastaid hiljem, kui inimese
immuunsüsteem mingil põhjusel nõrgeneb ega suuda tuberkuloosibakterite
paljunemist ära hoida. Haigestumisel mängib rolli inimese
#000028
Tuberkuloosi haigestumise risk on suurem HIV-nakkusega
inimestel, siirdatud organiga ja teatud tüüpi bioloogilist ravi saavatel
inimestel, kroonilise neerupuudulikkusega, dialüüsiravil olevatel ja suhkurtõvega
inimestel, nakkusohtlike tuberkuloosihaigete lähikontaktsetel ning alla 5 aastastel
#000029
Haigusnähud kujunevad tavaliselt aeglaselt ja võivad
alguses olla nõrgalt väljendunud. Haigestumisel tekkinud
haigussümptomid sõltuvalt haiguse paikmest. Kopsutuberkuloosi korral võivad
#000030
Võivad kaasneda ka üldised sümptomid:
#000031
Mõnikord võib TB pika aja jooksul kulgeda
#000033
viitavate sümpto­mite korral peab pöörduma perearsti või kopsuarsti
#000034
TB kahtluse korral on SA TÜ Kliinikumis
võimalik pöörduda tuberkuloosiga tegeleva kopsuarsti vastuvõtule ka ilma perears­ti
saatekirjata (SA TÜK Kopsukliinik, Riia 167, Tartu). Uuringud tuberkuloosi
suhtes on kõigile tasuta, ka ilma ravikindlustuseta inimestele. Kui tuberkuloosi kahtlustatakse lapsel, peab
edasisteks uuringuteks pöörduma laste infektsioonhaiguste arsti poole (SA TÜK
#000035
tuvastamine kinnitab diagnoosi ja võimaldab uurida bakterite ravimtundlikkust –
see on omakorda raviskeemi koostamise aluseks.
#000036
Aktiivse kopsutuberkuloosi kahtluse korral küsib arst inimeselt haigussümptomite kohta ning varasemate kontaktide kohta tuberkuloosihaigega. Tehakse rindkere radioloogilised uuringud ning palutakse anda vähemalt kaks rögaproovi tuberkuloosibakterite kindlakstegemiseks. Kui inimene ei suuda rögaproovi anda, üritatakse rögaeritust indutseerida füsioloogilise lahuse inhalatsiooni abil. Vajadusel teostatakse hingamisteede endoskoopiline uuring (bronhoskoopia). Tuberkuloosibaktereid uuritakse mükobakterioloogia laboris erinevate meetoditega – eesmärgiga selgitada haiguse täpne diagnoos, koostada efektiivne raviskeem vastavalt bakterite ravimtundlikkusele ja hinnata haige nakkusohtlikkust. Diagnostikameetodid täiustuvad pidevalt, kasutuses on ka molekulaarsed tehnikad, nn kiirtestid.
#000037
haige nakkusohtlikkus ja selle kestvus sõltuvad haiguse vormist, mükobakterite
#000038
tuberkuloosibakterid leitakse rögast mikroskoopilise uurimise käigus, siis on
tegemist suure bakterieritusega ja selline patsient on nakkusohtlik. Kui
tuberkuloosibakteri olemasolu on tuvastatud ainult külvimeetodil, siis
bakterieritus ja nakkusoht on väiksemad.
Raviga nakkusoht möödub, selleks võib kuluda paar nädalat kuni
#000039
Joonis. Röga mikroskopeerimisel on nähtavad kepikesekujulised tuberkuloosibakterid
#000040