Eesti Üürnike Liidu algatusel koostati aastail 2015-2016 kollektiivne pöördumine nõudega viia omandireform lõpule kooskõlas Euroopa õiguskorra ja Eesti Vabariigi Põhiseadusega. Oma nõude toetuseks koguti 5146 allkirja ja esitati need koos pöördumisega Riigikogule, lisades ka vastava seaduseelnõu kavandi. Pikemalt kirjutas sellest toona liidu esimees Helle Kalda ajalehes Kesknädal (7. septembril 2016).
#000000
Nüüd viis Turu-uuringute AS Tallinna Ülikooli ekspertgrupi tellimisel k.a. juulikuus läbi küsitluse sundüürnike kui omandireformis ebaõiglaselt koheldud elanike seas, lähtudes Rahandusministeeriumis eelmisel aastal koostatud sundüürnike vastavas andmebaasis olevatest aadressidest. Uuringus omandireformi sotsiaalsetest ja õiguslikest mõjudest kasutatakse eelnimetatud andmebaasist juhuvalikuga saadud 500 sundüürniku andmeid; lisaks viiakse osa intervjuusid läbi küsitlejate poolt.
#000001
Meie korterelamu kahele üürnikule, kes jäid tollal ilma võimalusest erastada oma eluruumid EVP-de eest üldistel alustel, saadeti samuti kirjad, kus oli antud koodid ankeedile vastamiseks internetileheküljel.
#000002
Esitatud 78 küsimust annavad aimu, et uuringu läbiviijad on teadlikud probleemide olemusest ja seega on alust loota asjatundlikke ettepanekuid olukorra lahendamiseks. Näiteks 13. küsimuse Mida te tegite pärast elamispinna tagastamist õigusjärgsele omanikule? vastusevariantidena on antud: – ostsime elamispinna omanikult välja; – jäime edasi üürnikuks; – vabastasime elamispinna. Või näiteks 50 küsimus (vaata loo pilti).
#000003
Vastaja on oma valikuks eeltoodud variandis märkinud: lisaks rahalisele hüvitisele, mis peaks loomulikult korvama kõik otsesed majanduslikud kahjud, ka hüvitis inimestele põhjustatud moraalsete kannatuste eest.
#000004
Peale taasiseseisvumist on Eestis läbitud pöörangulised aastad ja nüüd on võimalus tasakaalustatumalt hinnata tehtut. Edenemiseks on vajalik luua sidusam ühiskond, jõuda ühiskondliku kokkuleppeni ka omandireformi õigusriigipärasel lõpetamisel, austades inimõigusi ja meie Põhiseaduse sätteid võrdsest kohtlemisest.
#000005
Riigi ja kohalike omavalituste tulevikunägemus asub ühte sammu
#000006
Tallinna Energiapäeval räägitakse kliimamuutustest ja säästlikkusest
#000007
pole üldse küsimus. Seda on maakontades ja väikelinnades niigi küllalt. Teha remont ja koli sisse.
Palju on neid kunagisi omanikke, kellelt midagi rööviti? Eestis sai enne 1940.a omanik olla valdavalt see, kel eluaastaid 20 ehk kelle sünnipäev jäi aastasse 1920 või varem. Palju meil neid täna on? 2020-1920 = 100 aastat. Seega tulevad kõne alla ainult 100-aastased ja vanemad, neid on ligi 200. Neist enamik on juba hooldekodus, ehk vaid üksik suudab ise end majandada ning tunneks rõõmu uue elamispinna üle rahulikus külakeses.
Mis on aga pistmist 1940.a nõukogude okupatsiooniga 20-, 50- 70-aastastel, kes sündisid pärast Eesti okupeerimist?
Kas taganttõukav jõud on AHNUS või surematu soov kellelegi kätte maksta ning too tänavale tõsta?
#000009
Paljud tollased elamispinnad asusid kesklinnas-eliitrajoonides, või jäid linnade kasvades selle keskusesse. Selliseid elamispindu said reeglina tollased nomenklatuura tegelinskid, kommunistide käsilased, koputajad, ...
Oli ka äärelinnade-kõdurajoonide omi, mida jagati lihtsurelikele töökohtade kaudu. Reeglina kitsilt ja selliste töökohtade kaudu, kuhu keegi tööle minna ei tahtnud.
Seega tuleks kõigepealt vaadata, et mis alusel see-teine oma nõuka-aegse elamispinna sai! Kas nomenklatuuriliste- parteiliste teenete eest või lollil ja vastikul töökohal töötamise eest.
#000011
Kohalikud advokaadid võtsid ühendust endiste nn omanikega, kes tegelikult kas jäid riigilevõlgu või said kompensatsiooni Saksamaalt.
Riigiarhiivist hävitati palju dokumente ja nii need Eestlased kodudest välja aeti.
Petttus pole heastatud ja vaid jutustatakse.
Õiglust ei tule enam kunagi.
#000012
Osalesin küsimustele vastamisel, Minule tundub, et küsimustik oli hästi koostatud.Tahaks loota, et probleem leiab lõpuks ka lahenduse. Siiamaani olin arvamusel, et riigile on parimaks üürnikuks surnud sundüürnik.
#000014
Salvesta minu nimi, e-posti- ja veebiaadress sellesse veebilehitsejasse järgmiste kommentaaride jaoks.
#000016
Keskerakonna majandusprogramm: nõudepõhine tasuta ühistransport, 2+2 maanteed kiirendatud korras ja energiakriisi tugi kõikidele tarbijatele
Keskerakonna Riigikogu valimisteks koostatud majandusprogramm pöörab teravdatud tähelepanu kitsaskohtadele, mis on tingitud tänase Vabariigi Valitsuse passiivsusest ning seetõttu tuleb astuda otsustavaid samme, et muuta...
Ranna Rantšo perenaine Ande Arula kandideerib Keskerakonna ridades Riigikogusse
Siret Kotka: Vanadekodu asemel soovime eluõhtu oma kodus veeta
Jaanus Karilaid: presidendi viivitus paneb löögi alla perede turvatunde
Keskerakond arvas välja Eesti 200 kandideeriva Marek Kullamäe
Eesti Juristide Liidu juht Krista Paal kandideerib Keskerakonna nimekirjas
#000017
Jaanus Karilaid: presidendi viivitus paneb löögi alla perede turvatunde
#000021
Kesknädal jätab endale õiguse kommentaare tsenseerida.
#000024