Tänasel konverentsil pidime otsime vastust, kas on olemas alternatiiv Eestis kolm aastakümmet valitsenud majandusmudelile. Kuid elu teeb oma korrektuurid – Eestis on nüüd Euroopa suurim majanduslangus ja samal ajal kiireim hinnatõus. See on mürgine kokteil, mis paneb ohkama nii vasakpoolsed kui ka parempoolsed majandusteadlased. Eestist, edetabelite lemmiklapsest, on saamas hoiatav näide. Senine tee on viinud tupikusse.
#000001
Täna me ei pea enam küsima, kas on alternatiiv, vaid, kui kiiresti suudetakse lahti lasta senistest dogmadest riigi majanduspoliitikas. Sellest sõltub, kuidas Eesti pered ja kodumaised ettevõtted selle talve üle elavad. Ja mis peamine – kas kolm aastakümmet truult oma riiki üles ehitanud inimestel säilib lootus paremale homsele. Sest kui kaob lootus, siis kaob kõik.
#000002
Kutsun meid liikuma edasi juurte juurde ja taasleidma meid üle aegade ühendanud põhimõtted. Nendest põhimõtetest lähtuvad ka inimkesksed lahendused väljakutsetele, millega seisame 21. sajandil silmitsi.
#000003
Eesti võiks olla maailma parim koht elamiseks, kuid selleks on vajalik sidus ja tugev ühiskond. Erinevalt aastakümneid sisendatud uskumusest ei tule see mitte majandusedu arvelt, vaid vastupidi – võimestab majanduse arengut. 21. sajandi majandusmudel pole mõeldav ühiskonnakorralduseta, kus iga inimest väärtustatakse ning ta on seetõttu motiveeritud panustama nii tööl, kogukonnas kui ka pereelus.
#000004
Nii majanduslikust kui rahvusvahelisest olukorrast tulenevat ettemääramatust on palju. Energiakriis ja hinnatõus laostavad ettevõtteid ja panevad vaesuma peresid.
#000005
Seni Eestit kütkeis hoidnud tõekspidamised, mille keskmes oli iga inimese ja ettevõtte üksikvõitlus ellujäämise eest, on järgi andmas. Nägemus majandusest ja ühiskonnast, kui üksikute omavahelisest surnuks konkureerimisest pole kunagi meid tugevamaks teinud.
#000006
Nii irooniline kui see ka pole, on täna rohkem kui ei kunagi varem Eesti majanduse võtmesõnaks kujunemas solidaarsus. Täpselt niisamuti nagu aitame Ukrainat ja ukrainlasi, peame aitama galopeeriva elukalliduse poolt põrutada ja haavata saanud kaasmaalasi ning hoidma töökohti ja neid pakkuvaid ettevõtteid.
#000007
Eesti on panustanud energiakriisi leevendamisse vaid 0,5% SKTst. Läti samas üle 3%, Leedu üle 6% ja Saksamaa üle 7% SKTst. Seega oleme praeguses kriisis kõige valusamalt haavata saanud riikide seas. Selle karmiks tunnistuseks on jätkuvalt ülikõrge inflatsioonitase.
#000008
Lasta oma tööstustel ja toidutootjatel välja surra või vaadata pealt, kuidas riikide poolt toetatud majandused meie ettevõtted üles ostavad, ei ole turumajandus, vaid oma rahvusliku rikkuse mahaparseldamine. Riigil peab olema roll ressursside mobiliseerimisel, majanduse suunamisel ja kaitsmisel. Ja riik ei tähenda teiste eest otsustavaid plaaniametnikke või üksikuid poliitikuid. Riik – see tähendab koostööstruktuure, kokkuleppeid, üheskoos loodud arengumeetmeid ja koos ellu viidud suuri ja väikesed algatusi.
#000009
Meie ümber toimuv ei ole midagi ajutist, vaid uus reaalsus, mille tunnistamine ja millega kohanemise kiirus määrab meie ühiskonna tugevuse nüüd ja edaspidi. Praegu on agressorist Venemaa paisanud segi majandus- ja poliitsuhted. Veel reljeefsemad muutused majanduses ja senises maailmakorras saavad aga peagi mõjutatud järjest hoogu koguvast kliimamuutusest. Nähtamatu käe ja surnukskonkureerimise ajastu on läbi saanud.
#000010
Tahan rääkida ka väärtustest, mis üht ühiskonda paratamatult suunavad ning sealhulgas hoiavad ja edendavad tema kultuuri ning annavad majandustegevusele sotsiaalse sihi. Eesti uus lugu on solidaarsuse ja ühtehoidmise lugu. Just solidaarsus oma riigi ja inimeste suhtes on tõeline rahvuslus, tõeline patriotism. Selline, mis annab kindluse, et meie rahval, majandusel, kodukohal ja riigil on parem tulevik ja seda mitte kauge horisondi taga, vaid järk-järgult juba homme ja ülehomme.
#000011
Tõeline patriotism ei tähenda suuri sõnu ja tõrvikurongkäike, see vajab tegusid. Tõeline rahvuslus hoolib, mitte ei vaena. Ühendab, mitte ei eralda. Viib edasi, mitte ei takerdu mineviku varjudesse. Eestluse hoidmine ja tugevdamine tähendab, et need, kes saavad, panustavad rohkem, et kõigil Eesti inimestel oleks siin riigis võimalus. Me ei saa ühiskonnana kunagi jõukaks kui meie konkurentsieeliseks on odav tööjõud või naise nägu palgavaesus.
#000012
Selleks, et elujärg paraneks, peavad palgad tõusma. Kui tõusevad palgad, tõusevad ka pensionid. Areneb majandus ja paranevad riigi ning kohalike omavalitsuste võimalused toetada neid, kes abi vajavad ning kujundada sellist poliitikat, et me oleksime peredena, kogukondadena ja riigina edaspidi kriisideks paremini valmis ja suudaksime neid ka ennetada.
#000013
Sotsiaaldemokraatide siht on tõsta miinimumpalk kolme aasta päras 1200 eurole. 2024. aastal 1000 eurot, 2025. aastal 1100 eurot ja 2026. aastal 1200 eurot. See ei ole midagi rohkemat, kui soov, et Euroopa keskmiste hindadega riigis oleks Euroopas kokku lepitud alampalk – 50% keskmisest palgast, mis peaks järgmisel aastal olema juba 900 eurot.
#000014
Õigustatult on tööandjate keskliidu juht küsinud – kuidas saab seda teostada. Selleks, et mõista solidaarsuse mõju majandusele, riigieelarvele ning palgavaesuse lõpetamisele, lubagem mul võrrelda sotsiaaldemokraatide ja Reformierakonna lähenevate valimiste maksuettepanekuid.
#000015
Sotsiaaldemokraadid soovivad nelja astmega tulumaksusüsteemi, mille üheks osaks on 1200eurone miinimumpalk. Ülemineku esimesel aastal maksaks riik tööandjatele tekkiva vahe katmiseks 50% ja teisel aastal 25% palgatoetust. Reformierakond soovib samal ajal aga kaotada senised maksuastmed ja tõsta tulumaksuvaba miinimumi 700 eurole.
#000016
Mõlemal juhul on muudatuste maksumus samas suurusjärgus – 340 miljoni eurot. Meie pakutu puhul on siht palgavaesuse kaotamine. Peale tööandja palgatoetuse investeeriksime esimesel aastal 100 miljonit, järgneval 200 ja seejärel üle 300 miljoni euro ettevõtluses innovatsiooni suurendamiseks ja regionaalsetesse töökohtadesse.
#000017
Poliitiliste konkurentide plaan piirdub aga kõige jõukamate sissetulekute suurendamisega 140 eurot kuus, jättes madalapalgalistele sellest pisku. Samuti jäävad majanduselu ja ettevõtjad väljaspool suuri keskusi määramatusesse. Aga just kohalikud ettevõtjad on need, kes koos töötajatega loovad paikkonnas uut väärtust, parandavad ja hoiavad elujärge.
#000018
Maailma kõige väärtuslikumat tööd saab teha aga maailma kõige targem rahvas. Meie ühiskondlik heaolu ja majanduse areng oleneb meie inimeste oskustest. Enesetäiendus ei saa jääda pelgalt iga ühe erahuviks ja sõltuda töökohast ning võimalustest või nende puudumisest. Seepärast tuleb ka meil edukale majandusele kohaselt muuta õppimine ja täiendamine töö loomulikuks osaks. Neljakümnetunnise töönädala sees tuleb teha järjest rohkem ruumi uute oskuste ja teadmiste omandamisele. Nii kasvab tööga loodav väärtus ja tõusevad palgad.
#000019
Näen oma kodukohas Väätsal, Järvamaal, väga paljudes tahet ja valmisolekut tegutseda, kuid ka kõige suurem tuhin võib raugeda kui ümbritsevad olud sind ei soosi. Nii räägivad viimaste aastate regionaalarengut puudutavad uuringud seda, et turupõhisele konkureerimisloogikale põhinev lähenemine Eesti regionaalpoliitikas ei ole aidanud Eesti piirkondade ebaühtlast arengut pidurdada. Pigem vastupidi, see on soodustanud jõukuse koondumist kuldsesse ringi.
#000020
Eesti väikelinnade- ja maapiirkondade arengu üks võtmeküsimus on töökohtade kõrval aga kujunenud elamispindade puudus. Sõjapõgenike järjest suurenev arv muudab võimalusi veelgi ahtamaks.
#000021
Taskukohaste või tänapäevaste elamispindade puudus tähendab, et hangub ka Eestisisene töö- ja õpiränne. Iseseisvat elu alustava noore võimalus kodukohta jääda on muutunud ahtaks. Kust võtab Cleveron Viljandis või E-Piima Paide uus tehas omale uued töötajad kui lähimad sobivad eluruumid on kümnete või isegi sadade kilomeetrite kaugusel?
#000022
Riiklik eluasemepoliitika, kui üks majanduse tugisambaid, ei tohi rajaneda ühel meetmel, mis on ka ajutine. Selleks, et panna majandus uue hooga käima, anda ettevõtjaile ja töötajaile kindlustunnet tuleviku ees, on vaja rajada järgnevatel aastatel vähemalt 5000 üürikodu üle Eesti.
#000023
Samuti on küsimus suuremates sihtides. Näiteks, kuidas hoida kõrget tööhõivet ja seda ka tõsta? Milline võiks olla meie majanduskasvu siht? Millist haridus, sealhulgas kõrgharidust ja teaduskorraldust ning eesmärke me selleks vajame? Soome peaministrierakond on näiteks sihtimas keskmiselt kaheprotsendilist majanduskasvu aastas, neli protsenti SKT-st teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevusse, 80%-list tööhõivet ja alla 5%-list töötust. Samuti, et alla 35-aastastest soomlastest vähemalt 50% oleksid kõrgelt haritud. Kõlab sisemiselt tugeva ja väljaspoole konkurentsivõimelise ühiskonna ja majandusena.
#000024
Kokkuvõtteks. Kallimaks läinud hindu enam tagasi ei pööra. Tõusma peavad palgad ja majandus vajab targemat hoogu! Ei rekkajuht, poemüüja ega ehitaja pole süüdi selles, et nende palgad on väikesed. Inimene üksikuna ei määra majanduse struktuuri või jõukuse jagunemist ühiskonnas. See on riigi ja erakondade vastutus märgata ning esile kutsuda muutusi. Olgu selleks uued töökohad rohepöördes, alampalga kiirem kasv või ajale jalgu jäänud õhukese jõuetu riigi maksusüsteemi muutmine.
#000025
Samme, mida astuda, on kindlasti veel. Need ei saagi olla ühes või vähestes peades. Oma riiki ja majandust tuleb pidevalt ehitada, kultuuri edendada ja hoida, aga sellel on tulemust ja kestmist kui teeme seda koostöös.
#000026
Arutagem täna, kuidas anda Eesti majandusele uus hoog, et Eesti oleks tervikuna tugev ja tulevikukindel. Loodan, et tuleb elav mõttevahetus!
#000027
Palgad peavad tõusma, et hinnatõus ei hävitaks Eesti inimeste elujärge
#000028
<span data-mce-type="bookmark" style="display: inline-block; width: 0px; overflow: hidden; line-height: 0;" class="mce_SELRES_start">﻿</span><span data-mce-type="bookmark" style="display: inline-block; width: 0px; overflow: hidden; line-height: 0;" class="mce_SELRES_start">﻿</span>
Usun, et me kõik mõistame seda, et praegu on üks keerukamaid aegu meie elus. Nii majanduslikust kui rahvusvahelisest olukorrast tulenevat ettemääramatust on palju. Käimas on sõda. Me kõik teame seda hästi. Vene Föderatsiooni jõhker agressioon, kuritegu vaba maa ja rahva vastu Ukrainas.
#000029
Kuid on ka teinegi sõda. Siinsamas Eestis. Sõda jõhkra hinnatõusu, ettevõtete laostumise ja perede vaesumise vastu. Kumbagi sõda ei tohi kaotada. Esimesel juhul kaotame Ukraina, teisel Eesti. Kui laseme energiakriisil hävitada Eesti perede toimetuleku, on Putin võitnud. Aga me ei lase tal võita!
#000030
Ukraina võidu võti on solidaarsus. See, mis on aidanud Ukrainal tänase päevani vastu pidada ja saavutada paljude jaoks uskumatut edu, on saanud võimalikuks ainult tänu rahvusvahelisele solidaarsusele.
#000031
Sealhulgas tänu sellele, et meie oleme riigi ja rahvana olnud selles võitluses koos ukrainlastega, ukrainlastega solidaarsed. Sotsiaaldemokraatidena teeme kõik, et Euroopas ja ka Eesti rahva hulgas see solidaarsus püsiks. Et jätkuks relvaabi, et sõjapõgenikud saaks abi, et Ukraina majandus elaks talve üle.
#000032
Ka Eesti inimeste parema elujärje võti on solidaarsus. Sotsiaaldemokraadid pole üksnes idealistid vaid ka realistid. Hinnad poes tõusvad kordades kiiremini kui inimeste sissetulekud.
#000033
Saame aru, et praegune toimetulekukriis Eestis ei ole lühiajaline – tohutu hinnatõus on pannud raja maha rasketeks aegadeks, ent see kõik on välditav, suund on muudetav. Ka meil on haavatuid ja kannatanuid ning me ei tohi siin silma kinni pigistada. Need on päris inimesed, päris ettevõtted ja päris kannatused.
#000034
Eesti riigi ja rahva üle aegade kestmise võti on solidaarsus. Täpselt niisamuti nagu aitame Ukrainat ja ukrainlasi, peame aitama galopeeriva elukalliduse poolt põrutada ja haavata saanud kaasmaalasi.
#000035
Neid, kellel on raske. Peresid ja ettevõtteid, kes veel aasta eest ei tulnud omadega mitte pelgalt toime, vaid ka säästsid, investeerisid ja unistasid paremast tulevikust, nüüd aga tulevad vaevu ots-otsaga kokku, kui sedagi. Me peame olema toeks neile, kes üha rohkem kahtlevad, kas homne päev on ikka parem kui tänane või eilne.
#000036
Et hoida ära halvim, peame Eesti peredel ja ettevõtetel aitama püksirihma pingutamise ajastu üle elada. Seejuures ei tohi me lükata kedagi eemale ega kaevata kaevikuid õigete ja valede Eesti inimeste vahele.
#000037
Head sõbrad, praeguses kriisis kirjutatakse ümber Eesti suur lugu. On saanud selgeks, et aastakümneid jumaldatud nähtamatu käsi ei suuda tagada Eesti rahvusriigi, keskkonna ega kohaliku ettevõtluse kestmist.
#000038
Reformierakonna jutustatud vabaturg ja reeglite vähesus on lubanud juhtuda, et nii rahulikumal ajal kui ka kriisides suureneb meil vaesus, vähenevad võimalused kodulähedaseks tööks, heaks hariduseks ning kindlustundeks.
#000039
Eesti uus lugu on solidaarsuse ja ühtehoidmise lugu. Ja just solidaarsus oma riigi ja inimeste suhtes on tõeline rahvuslus, tõeline patriotism. Selline, mis annab kindluse, et meie rahval, kodukohal ja riigil on parem tulevik ja seda mitte kauge horisondi taga, vaid järk-järgult juba homme ja ülehomme.
#000040
Kriisiaegadel ei tähenda tõeline patriotism suuri sõnu ja tõrvikuronkäike, see vajab tegusid. Eestluse hoidmine ja tugevdamine ei tohi uppuda EKRE ja Reformierakonna suurustlevasse sõnavahtu ning väljamõeldud vastase vastu võitlemisse!
#000041
Kütta rahvast üles nii, et meil on kümneis tuhandeis taskuis rusikas, mis surub end kokku vimmas erineva vaatega kaasmaalaste vastu, ei ole laiapindne riigikaitse ega ühtehoidev rahvas, vaid suurepärane sihtmärk Eesti tegelikule vaenlasele. Mõelgem sellele.
#000042
Tõeline rahvuslus hoolib, mitte ei vaena. Ühendab, mitte ei eralda. Viib edasi, mitte ei takerdu mineviku varjudesse. Ei EKRE ega Reformierakond paku lahendusi mis viiks Eestit edasi.
#000043
Tugev Eesti, kus kedagi ei jäeta maha, on sotsiaaldemokraatide kõige suurem vastutus ja tähtsaim rahvuslik ülesanne.
#000044
Seetõttu, head sõbrad, mõeldes tänavusele poliitika-aastale ja eesseisvatele aegadele, ei ole küsimus selles, kas meie valitsusse minek oli ja on poliittehnoloogiliselt hea või halb otsus. Meie valitsusse minek oli vastutustundlik ja Eesti jaoks vajalik otsus.
#000045
Oleme valitsuses seisnud igaühe toimetuleku ja väärikuse eest. Ei saa ju kuidagi pidada normaalseks seda, et ajal, mil jõhker hinnatõus võtab inimeste taskust ära iga neljanda euro, tammuvad sissetulekud paigal.
#000046
Tänu meile suureneb keskmise ja madalapalgaliste töötasu ligi 400 eurot aastas. Palgad tõusevad õpetajatel, päästjatel, politseinikel, kultuuritöötajatel ja paljudel teistel. Tõusevad selleta, et peaksime tegema järeleandmisi turvatundes või hariduse kvaliteedis või keegi teine peaks kaotama töö.
#000047
Tõuseb ka keskmine pension. Tõuseb seitsmesajale eurole ning hooldekodu koht muutub pensioni eest kättesaadavaks. See on põhimõtteline muutus, solidaarsuse märk, et iga inimese elutöö on meie kõigi jaoks tähtis. Tuhanded pered saavad tänu sellele kuni 6000 eurot aastas panustada lastele parema tuleviku kindlustamisse.
#000048
Oleme leevendanud ebaõiglaselt kõrgete energiahindade mõju inimestele ja vabaühendustele ning väikeettevõtete energiatoetused ootavad parlamendi otsust.
#000049
Hoolimata sellest, et oleme valitsuses teinud palju, ei ole see piisav. Kuigi seisame silmitsi Euroopa keskmisest kolm korda kõrgema inflatsiooniga, on Eesti valitsus panustanud energiakriisi leevendamiseks vaid 0,5% SKTst. Läti samas üle 3%, Leedu üle 6% ja Saksamaa üle 7% SKTst.
#000050
Seega oleme praeguses kriisis kõige valusamalt haavata saanud riikide seas. On hämmastav, et olukorras, kus teised Euroopa riigid püüavad oma inimeste ja ettevõtete heaks teha kõik, mis võimalik, peame meie iga päev veenma Reformierakonda, et kriis on päris, inimestel ja ettevõtetel on päriselt raske, ning et see kõik ei lähe üle iseenesest, vaid selleks on vaja valitsuse algatusi, senisest sügavamat koostööd ettevõtjate ja ametiühingutega, vabaühenduste ja kohalike omavalitsustega ning paljude teistega.
#000051
Nende valimiste põhiküsimus on inimeste elujärg. Et elujärg paraneks, peavad palgad tõusma. Kui tõusevad palgad, tõusevad ka pensionid. Areneb majandus ja paranevad riigi ning kohalike omavalitsuste võimalused toetada neid, kes abi vajavad ning kujundada sellist poliitikat, et me oleksime peredena, kogukondadena ja riigina edaspidi kriisideks paremini valmis ja suudaksime neid ka ennetada.
#000052
Ei saa kuidagi pidada normaalseks, ega solidaarseks seda, et nelikümmend tundi nädalas ja neli nädalat kuus täistööajaga töötava inimese palk on vaid kuussada eurot.
#000053
Küsime Riigikogu valimistel mandaati selleks, et järgnevatel aastatel suureneks palgad, eelkõige madalamad palgad, vähemalt 400 eurot kuus. Et mitte ühegi täiskohaga töötava inimese kuine tööpanus ei oleks vähem väärt kui 1200 eurot. Õiglane palk on elementaarne inimväärikus ja õiglane vastus tohutule hinnatõusule.
#000054
Ühes sellega tuleb muuta ajale jalgu jäänud maksusüsteemi. Need, kellel võimalusi rohkem, ka panustavad enam. On solidaarsed niisamuti nagu läänemaailm on solidaarne Ukraina ja ukrainlastega. Oma riigi ja rahva heaks maksude maksmine ei ole karistus, see on privileeg ja tõeliselt rahvuslik ning patriootlik tegu.
#000055
Aga me peame aitama ka vastutustundlikke ettevõtjaid, kes raskete aegade kiuste püüavad säilitada töökohti ja ots-otsaga kokku tulla. Kui teised riigid toetavad oma ettevõtteid, meie aga mitte, seame nad nii ebaõiglasse olukorda.
#000056
Seetõttu peavad energiatoetuse meetmed laienema ka ettevõtetele kelle kuludest olulise osa moodustavad energiakulud. Ekspordivõimekuse säilitamine ja läbi selle töökohtade hoidmine, on Eesti majanduse jaoks võtmetähtsusega.
#000057
Eesti majanduse nurgakivi on haridus. Mitte ainult kooliharidus, vaid huviharidus ja kõigi igas vanuses inimeste võimalus ja vajadus õppida. Enesetäiendus ei saa jääda pelgalt iga ühe erahuviks ja sõltuda töökohast ning võimalustest või nende puudumisest.
#000058
Meie ühiskondlik heaolu ja majanduse areng oleneb meie inimeste oskustest. Seepärast tuleb ka meil edukale majandusele kohaselt muuta õppimine ja täiendamine töö loomulikuks osaks. Nii kasvab tööga loodav väärtus ja tõusevad palgad.
#000059
Viimastel aastakümnetel on vaatamata sotsiaaldemokraatide kriitikale ja algatustele, mitmed paremerakondade majanduspoliitilised teod ja arusaamad tekitanud rebendeid. See nõuab põhjalikumat muutust kuidas Eesti majandusedu luuakse ja mis roll selles riigil on täita.
#000060
Just seetõttu on meie koostamisel oleva valimisprogrammi keskmes haridus- ja töö- ning regionaalpoliitika. Me ei tohi ka rasketel aegadel kaotada ühtegi kooliteed, väärtuslikku töö- ega kodukohta. Me peame sellest kriisist väljuma tugevamana kui sellesse sisenesime. Vaid nii saab võimalikuks tugev Eesti – turvaline, jõukas ja ühtehoidev ning tulevikukindel ühiskond.
#000061
Meie tänane reiting ei peegelda sotsiaaldemokraatide potentsiaali. Iga kolmas valija kaalub meie poolt hääletamist. Meie ühine töö erakonnana on saada nende esimeseks eelistuseks. Oleme erakond, kes tõestab end tegudes, vast seetõttu on ka valijad meie suhtes nõudlikud.
#000062
Aga tuletagem meelde, et lastetoetused on tõusnud ja tõusevad vaid siis kui sotsiaaldemokraadid on valitsuses. Kooliharidusele ja ka huvitegevusele tuleb lisaraha vaid siis kui sotsiaaldemokraadid on valitsuses. Maksumuudatused madalapalgaliste töötasu suurendamiseks on toimunud vaid siis kui sotsiaaldemokraadid on valitsuses. Sotsiaalkaitse on arenenud edasi jõudsalt vaid meie valitsemise ajal. Esimest korda on saanud siseturvalisuse töötajad palgatõusu, ilma et kedagi selleks koondatakse.
#000063
Vaja on saada veel tuge lasteaiaõpetajate palgatõusuks, saada eraettevõtted elektri universaalteenuse vihmavarju alla ning muuta maksusüsteem õiglasemaks. Meie programmis on veel ambitsioonikaid samme, mis parandavad ja kindlustavad Eesti rahva elujärge ning riigi julgeolekut.
#000064
Meil on mõttekaaslasi ja toetajaid kõikjal Eestis ning me kõik saame palju ära teha selleks, et saavutada suurepärane valimistulemus, osaleda järgmise valitsuse moodustamisel ja võita lahing Eesti perede parema elujärje eest.
#000065
Räägime siis iga üks oma lähedaste, sõprade ja töökaaslaste ning naabritega. Vaid nii saavad nad veenduda, et jagavad neid samu sotsiaaldemokraatlikke väärtusi ja unistusi ning usku, et üheskoos ja julgelt tegutsedes, algab parem tulevik juba kohe.
#000066
Eesti saatus ei ole jääda juhuse hooleks, vaid tuleb tegutseda. Inimeste elujärg peab paranema, palgad peavad tõusma!
#000067
Soovin täna avada väljakutseid, millega Eesti silmitsi seisab. Aga see ei saa olema nutukõne. Kutsun meid üles liikuma edasi juurte juurde ja taasleidma meid üle aegade ühendanud põhimõtted. Nendest põhimõtetest lähtuvad ka inimkesksed lahendused väljakutstele, millega 21. sajandil silmitsi seisame.
#000068
Eesti seisab oluliste muutuste ristteel – meeletu tehnoloogiline areng, sõda Ukrainas, kliima- ja energiakriis, viimaste kümnendite suurim ebavõrdsuse kasv. Killustatud ühiskond, mida iseloomustab üksteisega võistlemine ja võitlemine. On naiivne loota, et aastakümneid jumaldatud nähtamatu käsi suudaks tagada ühiskonna, keskkonna, kohaliku ettevõtluse ning rahvusriigi kestmise. Äärmusliberalismi kulunud lahendused ainult võimendavad probleeme, mitte ei lahenda neid. Kaotajaid on järjest rohkem kui võitjaid.
#000069
Süvenev ebavõrdsus, kus kasvunumbrid maalivad võite, millest enamus inimestest kuidagi osa ei saa, viib varem või hiljem sotsiaalsete vapustusteni. Keerulised ajad süvendavad konflikte, kapseldumist ja üksteise süüdistamist. Neile ühiskonda lõhkuvatele hädadele saab vastu astuda vaid tõstes kilbile põhjamaised põhiväärtused – koostöö ja solidaarsuse, igaühe toimetuleku, väärikuse ja kindlustunde. Just selline peab olema ka Eesti tulevik.
#000070
Eesti võiks olla maailma parim koht elamiseks, kuid selle eelduseks on sidus ja tugev ühiskond. Erinevalt paremliberaalide arvamusest ei tule see mitte majandusedu arvelt, vaid vastupidi – võimestab majanduse arengut. 21. sajandi majandusmudel pole mõeldav ühiskonnakorralduseta, kus iga inimest väärtustatakse ning ta on seetõttu motiveeritud panustama nii tööl, kogukonnas kui ka pereelus.
#000071
Ühiskonnana oleme seni edukalt ära hoidnud demokraatia lõhkumise ja inimeste põhiõiguste kitsendamise katsed. Samas on Eestis palju neid, kelle jaoks vabadused ja õigused ei tööta. Põhiseadus ütleb, et igaühel on Eestis õigus tervise kaitsele, kuid kas iga inimene pääseb ikka eriarstile kui selleks kohene vajadus on? Perekond on riigi kaitse all, kuid kõigil Eesti peredel ei ole ühesuguseid õigusi kooseluks. Kodu on puutumatu, kuid kui oma kodu jääb järjest raskemini kättesaadavaks, kas siis ikka see põhiõigus töötab?
#000072
Viimastel aastakümnetel on sotsiaaldemokraadid püüdlikult silunud parempoolse majanduspoliitika tekitatud sotsiaalseid rebendeid. Kuid täna, sellest enam ei piisa.
#000073
Ebavõrdsus sünnib eelkõige korrastamata majandussuhete tagajärjena. Seetõttu on õiglase ühiskonna aluseks säästlik ja tasakaalustav majanduspoliitika.
#000074
Riik kui koostööplatvorm peab asendama senise üksikvõitluse. Surnuks konkureerimine ei tee meid tugevamaks. Ühiskonna arenguhüppeid ei saa jätta ei ainult ettevõtjate ega vaid riigi õlgadele. Peame edasi liikuma üheskoos. Koos ametiühingutega, koos ettevõtjate erialaliitudega, kõrgkoolide ja vabaühendustega. Sest meid seovad ühised mured ja vaid üheskoos leiame lahendused.
#000075
Ometigi kuuleme poliitikute ja bürokraatide suust, et näiteks kliimamuutustega tuleb võidelda Brüsseli nõudmisel. Ei tule. Tegelikult peame kujundama oma rohepoliitika. Sellise, mis hoiab Eesti loodust ja inimest.
#000076
On iseenesest mõistetav, et tänasel päeval pälvivad valitsuse töölaual kõige enam tähelepanu toimetuleku, julgeoleku ja haridusega seotud teemad. Selleks aga, et aidata Eesti välja arengulõksust, kuhu jõudsime juba enne energia ja julgeoleku kriisi, peame rohkem keskenduma järgnevale kolmele väljakutsele:
#000079
Esiteks: Kodu kättesaadavaks. Suurlinnade ümbruses on koduhinnad aga ka üürihinnad, tõusmas kättesaamatusse kõrgusesse. Maapiirkondades aga lihtsalt ei saa raha kodu ehitamiseks ning puuduvad vabad pinnad elama asumiseks.
#000080
Selleks, et inimesed oleksid töökoha valikul vabad ja poleks kinnisvara vangid, on vaja taskukohaseid elamupindasid. Õigus kodule ja vaba liikumine on riigi vastutus.
#000081
Näiteks maailma parima töökeskkonnaga Taanis on iga viies sotsiaalkorter, Eestis on taasiseseisvumise ajal ehitatud vaid paarkümmend munitsipaalhoonet. Millegipärast on meil riiklikud üürielamud häbimärgistatud. Ometi ei arva ju keegi, et Taanis oleks toimetuleku raskustes inimesi rohkem kui Eestis. Vastupidi. Soodne korteriturg aitab kaasa tervetele töö ja peresuhetele.
#000082
Teiseks: Väärt töökohad kõikjal Eestimaal. Madal palk või oskustele vastava töökoha puudumine on peamine, mis laastab regionaalselt riiki ja miks inimesed lahkuvad. Hinnanguliselt kulutame kaugel tööl käimiseks 2 miljonit töötundi aastas. Sellel on tugev keskkonnajälg aga ka tohutu jõud, kui kõik need inimesed kodukohas investeeringuid suuname ja tuleb veel rohkem suunata väikelinnadesse ja maapiirkondadesse tasuvamate töökohtade loomiseks.
#000083
Kolmandaks: Palkade tõus. Pea aasta on Eesti inflatsiooni numbrid olnud rekordiliselt kõrged. IMFi ja Eesti Panga sõnutsi lööb kõrge inflatsioon madalama sissetulekuga inimesi Eestis oluliselt rohkem kui mujal Euroopas. Seda sellepärast, et meie inimeste sissetulekutest moodustavad sundkulud – toit, transport ja elamine suurema osa kui teistel eurooplastel. Lihtsamalt öeldes on meie palgad liiga väikesed ja ühiskond on kriisides seetõttu haavatavam.
#000084
Inflatsiooni pidurdamiseks tuleb lahendada energia ning sõjamured. See aga kallimaks läinud hindu enam tagasi ei pööra. Tõusma peavad palgad ja majandus vajab targemat hoogu! Ei rekkajuht, poemüüja ega ehitaja pole süüdi selles, et nende palgad on väikesed. Inimene üksikuna ei määra majanduse struktuuri või jõukuse jagunemist ühiskonnas. See on riigi ja erakondade vastutus märgata ning esile kutsuda muutusi. Olgu selleks uued töökohad rohepöördes, alampalga kiirem kasv või ajale jalgu jäänud õhukese jõuetu riigi maksusüsteemi muutmine.
#000085
Head sõbrad, järgnevatel aastatel kirjutatakse ümber Eesti suur lugu. Edukultuse narratiiv lakkab tasapisi toimimast ning asemele on vaja uut.
#000086
Minu lubadus Eestile on kaotajateta ühiskond. Tugev Eesti – turvaline, hooliv ja jõukas.
#000087
Tugev Eesti julgeb eristuda ja otsustada, julgeb astuda reaalseid samme, et Eestis oleks vähem inimesi, kes tunnevad, et neid on koheldud ebaõiglaselt. Sest mitte miski ei hävita ühiskonnas kootöövalmidust enam, kui ebaõiglase kohtlemise tunne. Aga just koostööd on meil täna vaja, et saada üle tagasilöökidest. On vaja selleks, et riigi ja rahvana üle aegade kesta.
#000088
Sajand tagasi määrasid sotsiaaldemokraadid noore Eesti Vabariigi näo, võttes Asutavas Kogus vastu seadused, milleks paljud vanad riigid ei olnud veel valmis – naiste valimisõigus, mõisamaade jagamine talupoegadele, tasuta kooliharidus. Nüüd uue sajandi alguses kutsume kõiki eestimaalasi taas julgelt tulevikku vaatama.
#000089
KÕNE: Koalitsioonileping tõestab, et õhukese riigi aeg on pöördumatult läbi
#000090
“Eesti vajab vasakpoolset poliitikat järjest rohkem. Kaks aastat kriise on meile õpetanud, et seal, kus riik pole olnud tugev, on kannatanud Eesti inimesed. Sõlmitud koalitsioonileping näitab, et õhukese riigi aeg on pöördumatult läbi – Eesti peab olema tugev,” ütlesin suvepäevade eel Võrtsjärve ääres peetud kõnes volikogule.
#000091
Alljärgnevalt avaldan oma erakonna volikogul 30.07.2022 peetud kõne täismahus:
#000092
Eesti vajab vasakpoolset poliitikat järjest rohkem. Kaks aastat kriise on meile õpetanud, et seal, kus riik pole olnud tugev, on kannatanud Eesti inimesed. Hinnatõusud on söönud perede sääste, koroonasulgemised pidurdanud majanduse arengut ning oma kodu on järjest vähematele kättesaadav. Kõige selle kõrval elame julgeoleku olukorras, mis nõuab ühiskonnalt suuremat panust nii sõjalisse kui laiapindsesse riigikaitsesse.
#000093
Tervise-, kliima-, energia- ja julgeolekukriisid võivad olla meie eksistentsile nii ulatusliku mõjuga, et neid ei saa nurgas istudes pealt vaadata ning loota, et nähtamatu käsi kannab nad meist kuidagi mööda. Vastupidi, ilma riigi tugeva sekkumiseta rulluvad nad meist kõigist üle nii, et lõpuks on kiires ebavõrdsuse kasvus kaotajaid rohkem kui võitjaid. Õhuke riik mitte pelgalt ei väldi vastutust, vaid jätab järjest enam sotsiaalseid probleeme ja ühiskonna peamisi valupunkte inimeste, perede ja ettevõtjate kanda. Seetõttu näeme järjest rohkem, kuidas ka progressiivsed ettevõtjad räägivad, et ebavõrdsus või palgavaesus on arenenud maailma suurimaid murelapsi.
#000094
Viimased kriisid näitavad, et Eesti inimesed ootavad järjest rohkem vasakpoolset poliitikat. Nad ootavad tugevat Eestit, mis tagaks neile kindluse toimetulekuks, mis tagaks meie julgeoleku ning majanduse arengu suurlinnade kõrval ka maapiirkondades.
#000095
Sotsiaaldemokraatide igaühe kindlustunnet parandavate ja väärikust silmaspidavate poliitikaalgatuste kõrval näeme, et ka parempoolsed erakonnad on valmis avalikke vahendeid julgelt kulutama. Kas selle tulemusena väheneb ühiskonnas ka ebaõiglus ja ebavõrdsus? Pigem näeme, et parempoolne rahajagamine ei lähtu sotsiaalse õigluse eesmärkidest ning pahatihti on tegu sootuks erihuvi ja semukapitalismi toetamisega, nagu oli seda karmi kriisi keskel Tallinna kesklinna luksusprojektile Porto Francole miljonite andmine.
#000096
Ütlesin veebruaris peetud üldkogul, et järgnevatel aastatel kirjutatakse ümber Eesti suur lugu. Edukultuse narratiiv lakkab tasapisi toimimast ning asemele on vaja uut, koostööle, väärikusele ja kindlustundele toetuvat pikaajalist tulevikunägemust. Seni on alternatiivi pakkunud parempopulistid või paremerakondade katsed laenata vasakpoolseid lahendusi, mida aga usutavalt sisustada ei suudeta.
#000097
Erakonnana, kes on Eesti riigi loonud, seda eksiilis hoidnud ja uuesti üles ehitanud, kanname järjepidevat vastutust meie tuleviku ees. Täna kanname me valitsusvastutust. Seda ei kanna mitte ainult viis ministrit, vaid kogu Riigikogu fraktsioon, kontor ja tegelikult me kõik siin saalis.
#000098
Sõlmitud koalitsioonileping näitab, et õhukese riigi aeg on pöördumatult läbi. Tulevik on tugeva Eesti päralt ja sotsiaaldemokraadid seisavad selle eest. Tugev Eesti ei saabu aga iseenesest, see saab võimalikuks vaid sotsiaaldemokraatide eestvedamisel.
#000099
Sõlmitud kokkulepe riigi juhtimiseks on mitmeti märgiline, sest sisaldab pikka aega meie püüdluseks olnud eesmärke. Kindlustamaks väärika toimetuleku, vabastame 654 eurose sissetuleku tulumaksust. Juhin tähelepanu, et ainult sotsiaaldemokraatide osalusel moodustatud valitsused on Eestis langetanud keskmise ja madalama sissetulekuga inimeste maksukoormust ning praegune on suuruselt teine muudatus.
#000100
Järgmise aasta algul tuleb riik eakatele ning nende lähedastele appi nii, et hooldekodu koht pensioni eest on võimalik saada kõigil, kes seda vajavad. Energiatoetused saavad sellel talvel olema universaalselt kõigile elektri, gaasi ja kaugkütte puhul ning seda ilma avaldust täitmata. Hinnalagi, mille riik kehtestab, on täpselt see, mille vajadusest sotsiaaldemokraadid aasta tagasi juba rääkisid. Kiirendame taastuvelektri tootmisvõimsuste rajamist selliselt, et aastal 2030 toodame me odavat rohelist elektrit sama palju, kui kogu riigis ise tarbime.
#000101
Suureneb kõrghariduse rahastamine rektorite poolt soovitud mahus. Investeerime julgeolekusse, sealhulgas suurendame Kaitseliidu rahastust.
#000102
Märgiline on ka varasemast suurem fookus regioonidele, et inimväärne elu ja tasuvad töökohad oleksid võimalikuid ka väljaspool tõmbekeskuseid. Käivitame üürielamute ehitamiseks riikliku programmi, et kindlustada elutingimused noortele peredele ja spetsialistidele ning tagame, et ettevõtluse arenguks ja tasuvate töökohtade loomiseks mõeldud euroraha suurlinnade kõrval ka maapiirkondadesse jõuaks.
#000103
Kuigi koalitsioonileping ei kata kõiki teemasid, annab valitsemine võimaluse iga päev elu paremaks muuta. Meie ministrid ei keskendu vaid oma valitsemisalas toimuvale, vaid ehitavad koostööle, väärikusele ja kindlustundele rajatud tugevat Eestit.
#000104
Põhjamaadele nii omane ametühinguliidri kogemuse kaasamine valitsusse tekitas Eestis tormi veeklaasis. Rambivalguses olnud tööminister on Peep Peterson juba pälvinud tööstusjuhtide ja akadeemikute tunnustuse.
#000105
Kultuuriminister Piret Hartman on näidanud end jõulise tõestanud kultuuri- ja spordivaldkonna palgatõusu eest seisjana.
#000106
Keskkonnaminister Madis Kallas on talle omases koostöövaimsuses asunud lahendama ühiskonda lõhestanud metsatüli.
#000107
Meie tööd Eesti inimeste toimetuleku kindlustamisel ja Tugeva Eesti eest seismisel on juba märgatud – selles annab tunnustust erakonna kasvav reiting.
#000109
Eestile oluliste muutuste elluviimiseks ei saa meie eesmärgiks Riigikogu valimistel ei saa olla vähem, kui teie kõigi poolt siin volikogus ühiselt eesmärgiks seatud 15 kohta. Selle eesmärgi täitmine sõltub igaühest meist.
#000110
12 punkti valitsusleppes, millega seisame inimeste toimetuleku ja väärikuse eest
#000111
Sündinud on kokkulepe uue valitsuse moodustamiseks sotsiaaldemokraatide osalusel. Neli nädalat läbirääkimisi ja kompromisside otsimist. Teadsime, et maailmavaateliselt nii erinevate partneritega ei tule kokkulepped lihtsalt, kuid raske aeg kohustab meid valitsuses sotsiaalse õigluse eest seisma. Oma veendumusi kaitstes leppisime kokku sotsiaaldemokraatidele olulised ja märgilised asjad, mis tagavad Eesti inimeste toimetuleku, väärikuse ja kindlustunde.
#000112
Tulumaksuvaba miinimumi tõus alampalga ehk 654 euroni, mis annab keskmise ja madalama sissetulekuga inimestele aastas 372 eurot raha rohkem kätte hinnatõusudega toimetulekuks.
#000113
Lapsetoetus tõuseb kolmandiku võrra ehk 80 euroni. Lapsetoetus on ka varem tõusnud just neil aastatel, mil sotsid on valitsuses.
#000114
Üksikvanema toetus tõuseb neljakordseks ehk 80 euroni. See on suur ja oluline samm edasi, sest üksikvanema toetus püsis muutumatuna 19 eurot juba viimased kaks aastakümmet.
#000115
Hooldekodukoht pensioni eest. Hinnavahe jääb riigi ja omavalitsuste kanda. See annab võimaluse naasta tööturule kõigil neil, kes on täna seotud igapäevaselt oma lähedase kodus hooldamisega.
#000116
Sotsiaalne elekter ehk hinnalagi kaitseks ootamatute börsihinna kõikumiste vastu – tagame kodutarbijatele elektri universaalteenuse hinnaga (ca 13-15 senti/kWh) + otsetoetus 5 senti/kWh. Toetused rakenduvad automaatselt ja ei nõua arvetega omavalitsusse pöördumist nagu möödunud talvel.
#000117
Hinnalagi keskküttele ja gaasile, mis tagab, et kodutarbija soojaarved saavad kallineda enim kaks korda, võrreldes kriisieelse aja ehk ülemöödunud talve arvetega.
#000118
Ülikoolidele vajalik rahastus, et tagada tasuta kõrgharidus ja õppejõudude palgatõus. Erakorraline rahasüst kõrgharidusse on juba sellel aastal 10 miljonit eurot ning edaspidi suureneb kõrghariduse riiklik rahastus 15% aastas. See tagab Eesti majandusarengu ja tasuvamad töökohad.
#000119
Vähendame Eesti metsade raiumist. Pöörame tagasi eelmise keskkonnaministri poolt metsaärimeeste soosimises suurendatud raiemahud ja lähtume keskkonnaorganisatsioonide soovitustest. Lisaks peatab RMK kogukondadele olulistes metsades raietööd.
#000120
Tasuvad töökohad kodukanti – edaspidi jaotame euroraha regioonide põhiselt, et kohalikud ettevõtjad ei peaks maakonda uusi töökohti loovate ja palku tõstvate projektide rahastamisel ebavõrdselt konkureerima suurte keskustega.
#000121
Eluasemete ehitamine väljaspool suurlinnu. Loome programmi, mis toetab ettevõtjaid üürielamute või müügiks mõeldud korterite ehitamise maapiirkondades.
#000122
Suurendame Kaitseliidu rolli ja rahastust – igaühel on panus riigikaitses ja Kaitseliidul on siin keskne roll. Suurendame eelarvet personali värbamiseks ja väljaõppe suurendamiseks.
#000123
Soodsa ja rohelise taastuvelektri tootmine kogu Eestis tarbitavas mahus aastaks 2030. Sarnased ambitsioonid teiste Põhjamaadega. Teeme vajalikud investeeringud, et kaitsta nii meie kodutarbijaid, majandust, aga täita ka kliimaeesmärgid.
#000124
Eelseisva 8 kuuga valitsuses ei lahenda me ära kõik Eesti jaoks olulisi probleeme, kuid esimesed sammud saavad astutud. Eelseisvad Riigikogu valimised on referendum, kuidas muuta Eesti maksusüsteem õiglasemaks, et jõukad saavad anda suurema panuse ning väikese ja keskmise sissetulekuga pered tulevad toime. Vaid nii on ka pikaajaliselt võimalik rahastada Eesti sotsiaalkaitset, tervishoidu ja haridust, muutes Eesti tugevaks.
#000125
Õpetajate kiire palgatõus peab tulema, muidu meil pole enam peagi õpetajaid
#000126
Koalitsioonikõnelused: tulumaksuvaba miinimum tõuseb järgmisel aastal 654 euroni kuus!
#000127
Saavutasime koalitsioonikõnelustel põhimõttelise kokkuleppe sotside jaoks keskses küsimuses, milleks on tulumaksuvaba miinimumi tõstmine. Sellega suurendame keskmise ja madalama palgaga inimeste sissetulekut - juba järgmisel aastal ei pea maksma tulumaksu seniselt miinimumpalgalt, vaid maksuvaba on 654 eurot kuus. See tähendab, et keskmise ja madala palgaga inimeste aastane sissetulek kasvab kuni 372 euro võrra.
#000128
ARVAMUS: oma kodu ei tohi muutuda kättesaamatuks luksuseks
#000129
Oleks vaid taskukohast elamispinda ning leiaks korralikku palgaga töö, siis koliks kohe maale. Sellist mõttekäiku on viimastel aastatel korduvalt kuuldud inimestelt, kes tahaksid linnatolmu maha raputada.
#000130
Suuremates linnades on pangalaenu lihtsam saada, kuid sealsed kinnisvara ja ka üürikorterite hinnad on võrreldes sissetulekutega eest ära rebinud. Viimase kümne aasta jooksul on Eestis nii majade kui korterite müügi- ja üürihinnad kerkinud kui pärmi peal.
#000132
Üürihinnad on tõusnud 171 protsenti ja müügihinnad 156 protsenti, millega oleme Euroopa Liidu riikide seas selge liider. Neis numbrites ei kajastu viimase poole aasta hinnasööstud. Ukraina sõda ja ilmselge vajadus majutada siia jõudnud sõjapõgenikud on need ammu teada probleemid vaid teravamalt esile toonud. Paneme siia otsa veel ka ehitushindade ja ka kõige esmavajaliku – toidu, energiahindade, kütuse – pöörase kallinemise.
#000133
Ja nii olemegi olukorras, kus järjest enam on neid inimesi ja noori peresid, kes kõrgete hindade, aga ka üürikorterite nappuse tõttu ei saa endale oma kodu lubada. Oma kodu on Eestis isegi ilma kõrge inflatsioonita muutumas luksuseks. Seda nii maal kui ka linnas. Keskmise palga saajal vajuvad täna kinnisvaraportaalides üürihindasid nähes käed jõuetult rippu.
#000134
Viimaste kuude jooksul on need kasvanud 15-20 protsenti, kusjuures suurem hinnahüpe puudutab just odavama otsa kortereid. Tegu on selgelt turumoonutusega, kus riik ei tohiks pealtvaatajaks jääda. Eestis elab praegu üüripindadel viiendik inimestest, kusjuures avalikule sektorile kuulub vaid 1,7 protsenti eluasemetest. Samal ajal on Euroopas keskmiselt 18 protsenti elamispindadest riigi või munitsipaalomandis.
#000135
Väidan, et elukohtade kättesaamatusest on saanud tõsine sotsiaalmajanduslik, aga ka demograafiline probleem, mis takistab kogu Eesti arengut. Noorte ligipääs eluasemeturule on üha enam sõltuv vanemate rahakotist või laenugarantiidest, millele paljud ei saa toetuda. Nii jäädakse pikalt vanematekoju elama või minnakse hoopis välismaale. Selle taha jääb pahatihti ka pere loomine ja laste saamine, mida aina edasi lükatakse.
#000136
Maapiirkondades valitsev elukohtade puudus, seda eriti ajakohaste elukohtade osas, sunnib noori lahkuma ning piirab kohapealset ettevõtlust, sest tööjõudu lihtsalt pole.
#000137
Riik pakub küll noortele peredele ja maapiirkondadele KredExi käendust, kuid selle efekt on ära kadumas. Palkadest kiiremini kerkivad eluaseme hinnad on pikendanud sissemaksuks vajamineva raha kogumise aega mitmete aastate võrra.
#000138
Mündil on veel see külg, et arvestatav hulk inimesi on sunnitud elama halbades, lausa tervistkahjustavates tingimustes. Riigi puudulik, et mitte öelda olematu eluasemepoliitika suurendab ühiskonnas ebavõrdsust ja tõrjutust. See aitab kaasa sellele, et jõukad ja väikese sissetulekuga inimesed koonduvad üha enam eri piirkondadesse, mis omakorda ohustab sotsiaalset stabiilsust. Oma kodu soetamine ei ole mitmetes kohtades enam jõukohane ka keskklassile.
#000139
Seetõttu kutsusid sotsiaaldemokraadid Kaja Kallase riigikokku ette, et peaminister selgitaks, mida kavatseb valitsus elamispindade, sealhulgas üürikorterite parema kättesaadavuse tagamiseks teha. Mai keskel teatas valitsusjuht meie arupärimisele vastates üsna kõrgilt, et tema on turumajanduse usku ja see küsimus jäägu turu reguleerida. Sellise vastusega ei saa leppida.
#000140
Nii tõsisest ühiskondlikust valukohast ei tohi mööda vaadata. Turu tasakaalustamiseks on mitmeid meetmeid. Ja kindlasti tuleb taaskäivitada riiklik üürielamute programm, mille sotsiaaldemokraadid kunagi algatasid ja mille rahastamise eelmine valitsus ära lõpetas. Üle Eesti ehitati selle hädavajaliku programmi raames paarkümmend üürimaja. Oluline on ka täiendav omavalitsuste toetamine, kelle vastutada on ukrainlastest sõjaohvritele elamispinna leidmine.
#000141
ARVAMUS: Ka minu vanaisad võitlesid II Maailmasõjas, üks saksa ja teine vene poolel
#000142
Ohtu Eesti riigile ei ole võimalik tolereerida, isegi kui seda väljendatakse kaudselt, kirjutasin ma Eesti Päevalehes.
#000143
Tänavu möödub 77 aastat teise maailmasõja lõpust. Sõja tulemusena kaotas elu umbes 70 miljonit inimest, nende seas ligikaudu 40 miljonit tsiviilisikut. Ajaloo traagiliste keerdkäikude tõttu sattusid meie mehed võitlema mõlemale poole rindejoont. Ka minu vanaisad võitlesid teises maailmasõjas erinevatel pooltel, üks Vene ja teine Saksa sõjaväes. Mõlema ühine unistus oli rahu.
#000144
Kuigi teine maailmasõda lõppes Eesti jaoks aastakümneid hiljem, on oluline meenutada kõiki selles sõjas langenud ja hukkunud inimesi. Oleme aastaid elanud lootuses, et midagi sellist ei kordu enam kunagi. Sõda pole meile kellelegi vaja, sest sõjas pole võitjaid. Eriti tavaliste inimeste seas.
#000145
Seda valusam oli ärgata 24. veebruaril ja olla tunnistajaks järjekordsele sõjale Euroopa pinnal. Rünnakuid iseseisvate riikide vastu ei saa ega tohi millegagi õigustada. Samas ei tohi lasta ka emotsioonidel käia üle pea ja süüdistada Venemaa agressioonis Ukraina vastu Eestis elavaid rahumeelseid inimesi pelgalt nende emakeele tõttu. Usun, et rahu ja ühtsus on ka täna meie kõigi ühine unistus.
#000146
Avalikkuses on viimastel kuudel vaieldud sõda toetava sümboolika teemal: kas, kui palju ja mida keelustada. Meil on diskuteeritud selle üle, mida teha 9. maiga, kas peaks üldse kõik sellel päeval ära keelama. Kohati on need arutelud läinud väga ründavaks, ka süütute inimeste suhtes.
Samas, olen seisukohal, et ohtu Eesti riigile, isegi kui seda väljendatakse kaudselt, ei ole võimalik tolereerida. Sümboolikal, mis õigustab Ukraina naiste ja laste tapmist, ei ole kohta Eesti ühiskonnas. Täna ei ole see aeg ja koht, et provotseerida või teha katseid ühiskonnas lõhesid suurendada – see on viimane, mida meil täna Eesti vaja on.
#000147
Meil on vaja ühtset ja tugevat Eestit. Selle osa on ka mõistmine, et ainult emakeele või rahvuse järgi ei tohi kedagi süüdistada. Ühtsuse aluseks on ka võrdsed võimalused tööd ja palka saada ning tunda end ühiskonnas kindlana. Toimetulek on osa julgeolekust ning inimeste turvatundest. Praeguses suures hinnatõusus ei saa ega tohi riik jätta inimesi abita – see uuristab vaikselt aga kindlalt auku Eesti ühtsusesse ja tugevusse.
#000148
Usun, et hoolimata Ukraina sõjast ja ühiskonnas valitsevatest erimeelsustest, möödub 9. mai tänavu rahumeelselt. Loodetavasti ei pea politsei sel päeval kinni pidama isikuid, kes vaenu õhutavad ja rahutusi korraldavad. Lootust annab selleks tõsiasi, et pärast Ukraina sõja algust on teada imevähe juhtumeid, kus vaenulikku sõjasümboolikat on avalikku ruumi toodud.
#000149
Võime ilmselt kõik nõustada, et sellel aastal on 9. mai eelkõige mälestuspäev, olenemata sellest, kuidas oleme seni seda päeva tähistanud ja tähtsustanud. Neil, kellel on põhjust mälestada sõjas hukkunud lähedasi, peab see õigus jääma. Eesti ühtsus on meie kõigi huvides.
#000150
Lauri Läänemets: ka minu vanaisad võitlesid II Maailmasõjas, üks saksa ja teine vene poolel
#000151
KÕNE: "Me peame rääkima Tugevast Eestist - igaühe toimetulekust ja väärikuse hoidmisest"
#000152
Rohkem kui kunagi varem, peame rääkima Tugevast Eestist. Meie kestmine rahva ja riigina on taas kõigil meeltes. Tugev Eesti tähendab julgeolekut koos liitlastega, aga ka sisemist turvatunnet – igaühe toimetulekut ja väärikuse säilimist. Julgeolek ja toimetulek on kaks sammast, millele peavad uues reaalsuses meie poliitikad keskenduma, et Eesti oleks tugev, tõdesin ma 10. aprillil toimunud Eesti Sotsiaaldemokraatiku Erakonna volikogul.
#000153
Euroopa pidi 24. veebruari hommikul ärkama uude reaalsusse, mis on nõudnud paljudelt riikidelt oma senise julgeolekupoliitika revideerimist. Venemaa toimetab Ukrainas nagu kõigis varasemates konfliktides: pommitab valimatult lapsi, naisi, eakaid. Nii tegid nad Groznõis ja Aleppos, aga ka omal ajal Berliinis, Varssavis ja Tallinnas. Nii teevad nad täna Ukrainas.
#000154
Butša massihauad, tänaval tapetud tsiviilisikud või selja taga kinni seotud kätega laibad panevad meie hinge valust karjuma. Ja isegi kui on väga vastik, siis ei tohi pilku sellelt kõigelt pöörata. Venemaa agressiooni tagajärgi peab mõistma iga inimene, kes on demokraatlikes riikides läbi valimiste poliitikutele teejuhiks. Ja demokraatlike riikide valitsused ei tohi vaikida. Ei tohi kõhelda. Ei tohi viivitada.
#000155
Sõjamasina peatamiseks on rakendatud pretsedendituid sanktsioone, aga tankid veerevad ikka edasi, taevast sajab hävitavat metalli ja voolab süütute inimeste veri. Ajalooline tõde on, et Venemaa tunnistab konkreetset ja füüsilist jõudu. Liiga aeglaselt jõuab see teadmine demokraatliku maailma teadvusesse. Näeme, kuidas pelglikult on jõutud esimeste olulise mõjuga toetusteni relvasüsteemide näol. Rohkem, julgemalt ja kohe on vaja! On vaja Ukrainale, Baltikumile, Poolale ja Moldovale.
#000156
On öeldud, et kui Venemaa lõpetab sõdimise, siis lõpeb sõda; kui Ukraina lõpetab sõdimise, lõpeb Ukraina. Me teame, et Ukraina lõpp oleks ka rahu lõpp Euroopas, sest isegi kui Venemaa saab plaan A asemel ellu viia plaan C, on tegemist sõnumiga, et lääs on küll probleem aga ei ole takistus.
#000157
NATO kaitseplaani käivitumist ei peaks vaatama erakordse otsusena, imena, vaid asjade loomuliku käiguna ja kinnitusena, et liitlassuhted kehtivad, NATO toimib, on asjakohane ja vajalik liit ka tänapäev. Ukraina sõjast järeldusi tehes võime öelda, et riigina me pole eksinud ning oleme läbi aastakümnete oma riigikaitset õige ohuhinnangu ja õige loogika järgi planeerinud ning üles ehitanud.
#000158
Küll aga vajame agressorriigi peatamiseks kogu rahva vastupanu. Tugev Eesti tähendab totaalkaitset, kus kaitsejõudude ja liitlaste kõrval on riigi julgeoleku tagamisel igal inimesel oma selge ning arusaadav roll täita. Meil ei ole valikut, laiapindse riigikaitse ülesehitamine peab edaspidi olema iga valitsuse, omavalitsuse ja vabaühenduse tööplaanis.
#000159
Relv ei sõdi, seda teeb inimene. Eesti riiki kaitseb inimene. Eesti riigi kaitsestrateegiad, võimete arendused, maastikul positsioonide valikud teeb inimene. See osa valitsuse riigikaitse investeeringutes on aga jäänud täiesti tähelepanuta.
#000160
Eripensionite kaotamise asemele lubatud asendust ei ole ning riigikaitse jaoks ülivajalikud teadmised ja kogemused, mis kogunevad õppustel, missioonidel aastakümnete jooksul, ostetakse tulevikus lihtsalt erasektorisse üle.
#000161
Eesti vabadus ja julgeolek ei seisne aga vaid sõjalises riigikaitses, peame oskama näha turvalisust avaramalt. Eesti on tõeliselt tugev vaid siis, kui meist igaüks tunneb, et ta on oluline, seda sõltumata rahvusest, soost, päritolust või piirkonnast. Riigikaitse algab oma inimeste väärtustamisest, mitte põlgamisest või tüli õhutamisest. Tugevas Eestis on igaühel roll ühiskonnas ja riigikaitses.
#000162
Julgeolek on ühtehoidmine. Igaüks teab, et kett murdub alati oma nõrgimast lülist. See kett on praeguseks pingule tõmmatud. Meie ühine jõupingutus peab olema tugevdada seda, kust riik kõige peenemaks on häälestatud – igaühe toimetulek.
#000163
Märtsis tõusis tarbijahinna indeks võrreldes eelmise aastaga 15,2%. Aastatagusega olid kaubad kallimad 13,1% ja teenused 18,1%. Põhiliste toiduainete hinnakasv on aastaga jäänud vahemikku 30 kuni 120%.
#000164
Eestis on kodu ostu ja rendihinna tõus olnud pretsedenditult Euroopa suurim. Viimase kaheteistkümne aastaga on tõusnud üürihinnad 171% ning kodu soetamine 156%, kallinedes aastaga vastavalt 9 ja 14%.
#000165
Sellel aastal lisanduvad veel materjalide tarneraskuste mõjud ning üürihindu hakkab pressima sõjapõgenike majutamisest tulenev elamispindade defitsiit. Toit ja kodu on muutunud Eesti inimestele vähem kättesaadavaks.
#000166
Kodu üürimine ja ostmine on muutunud järjest raskemaks, sellest on kujunemas Eesti üks tõsisemaid sotsiaalprobleeme ja seda juba enne Ukraina põgenike saabumist. Kuigi valitsuse laual neid küsimusi pole, on need tuhandete Eesti perede mõtteis. Sotsiaaldemokraadid valitsuse kombel ei vaiki ja tulevad täna välja oma ettepanekutega.
#000167
Sügiseks elavad meist paljud senise hinnatõusu juures veel kitsamates oludes. Meenutan, et Eestis on ainuüksi juba täna ligi 300 000 suhtelises vaesuses või täielikus vaesuses elavat inimest, eelkõige üksikvanemad ja üksikult elavad pensionärid.
#000168
Lisaeelarvest leiame küll vajalikud relvaostud, vahetud põgenikega seotud kulud, LNG terminali ja üksikud kokkulepped tagasihoidlikeks toetusteks. Puudub aga täielikult sotsiaalne mõõde.
#000169
Ükski kriis ei tohi võtta inimestelt perspektiivi paremale elule. Sotsiaaldemokraadid kaitsevad Eesti peresid vaesusesse tiriva hinnatõusu vastu. Teeme tööd selle nimel, et erakorraliselt tõuseksid sotsiaaltoetused, kindlustamaks meie seast kõige haavatavamaid. Asume pidurdama üürihinna tõusu, seisame lastetoetuste tõstmise eest ning selle nimel, et alampalk ja keskmine pension oleks tulumaksust prii.
#000170
Nii nagu energiakriisi ajal sügisel, nii ka nüüd julgeolekukriisis, on valitsuse pilk mujal kui Eesti elul ja oludel tervikuna. Sündmustele lohisetakse järel. Aga tugev Eesti peaks olema ettenägelik, otsustav ja ei tohiks karta tegutseda.
#000171
Valitsuse pealtvaatamispoliitika riskiks on see, et praegu sosinal kõlav kremlimeelne jutt, mis kritiseerib sõjapõgenike abistamist võib abita jäänud meeleheites inimeste seas leida toetust. Näeme, kuidas üks parlamendierakond püüab sõjapõgenikest teha Eesti probleemi, kuigi probleem ei ole nendes kannatavates inimestes, vaid selles, et praegune valitsus ei suuda organiseerida korralikku tuge ja abi oma inimestele.
#000172
Töö annab inimesele tähenduse ja töö on üks paremaid viise, kuidas siia saabunud inimesi siduda Eesti ühiskonnaga. On häbiväärne, kuidas keeleseadusest üritatakse vahutada üles oma poliitilist toetust, kuigi tegelikult on kõigile selge, et töökeskkond on paremaid viise, kuidas inimene saab õppida eesti keelt.
#000173
Sotsiaaldemokraatide ettepanek tähendab seda, et sõjapõgenikud jõuaksid keelenõude täitmiseni kiiremini. Meie eesmärk on, et võimalikult paljud Eestis töötavad ja tööle hakkavad inimesed oskaksid eesti keelt. Kaheaastane periood ei tähenda keelenõudest loobumist, vaid tööle asumisel kohustust eesti keel omandada.
#000174
Riigikaitse ja sotsiaalkaitse peavad tänases olukorras käima käsikäes. Riigi julgeolek ja rahva toimetulek on kriisis lahutamatud. Meie roll on seda valitsusele selgitada ja pakkuda alternatiivi. Vaja on tugevat Eestit: turvalist riiki, hoolivat ühiskonda ja jõukat rahvast.
#000175