Vaimulike konverentsi teine päev, 25. jaanuar
#000000
Konverentsi teisel päeval, 25. jaanuaril pidas ettekande Urmas Viilma, toimus hääletus lauluraamatusse mineva ühtse peajumalateenistuse korra üle ja räägiti tervisest ning kriisideks valmisolekust mitte-teoloogide pilgu läbi.
#000001
25. jaanuar on Apostel Pauluse pöördumispäev
#000002
25. jaanuaril tähistame apostel Pauluse pöördumise päeva. Kristlasi taga kiusanud usina variser kohtus teel Damaskusesse Kristusega ja temast sai Issanda apostel.
#000003
Ülevaade sellest, mida pakub oma lugejatele ajaleht Eesti Kirik apostel Pauluse pöördumispäeval, 25. jaanuaril Issanda aastal 2023.
#000004
Galerii: vaimulike konverentsi avapäev 24. jaanuar
#000007
“Raamatusse lisatava ühtse korra järgi saab teenistustel osaleda kõigis luteri kiriku kogudustes üle Eesti – nii neis, kus jumalateenistused toimuvad pragu Kirikukäsiraamatu kui ka neis, kus need käivad Agenda alusel,“ ütleb Viilma.
#000010
EELK vaimulike konverentsil lepitakse kokku universaalne jumalateenistuse kord kiriku lauluraamatu jaoks
#000011
Teisipäevast, 24. jaanuarist – kolmapäeva, 25. jaanuarini 2023 toimub Tartus vaimulike konverents. Seekordse vaimulike aasta tähtsaima kokkusaamise keskne teema on jumalateenistuse korra ühtlustamine peatselt välja antava uue lauluraamatu tarbeks, mis on samm kiriku ühtsuse suunas.
#000012
Saates „Eesti eso“ kõneldi usust ja kõlblusest
#000013
Delfi taskuhäälingus „Eesti eso“ oli seekord külas peapiiskop Urmas Viilma. Juttu tehti eestlaste usklikkusest ja Jumalast, igavikust, kõlblusest ja muustki.
#000014
5Pluss: produktiivsusest, aja planeerimisest, tähelepanust ja muust
#000015
Noortesaates “5Pluss” jaanuarikuises saates kõneldakse seekord produktiivsusest, aja planeerimisest, tähelepanust ja muust.
#000016
Urmas Viilma: „Kirikuvarade teema puhul ootame ju seda, et riik oleks üleüldse valmis seda diskussiooni avama“
#000017
Peapiiskop Urmas Viilma tõstatas Nõukogude okupatsiooni ajal Eesti kirikutest muuseumidesse viidud kunstiväärtuste tagastamise teema, tõdedes, et riik ei ole õigluse taastamiseks piisavalt teinud. E-Kirik uuris peapiiskopilt, kuidas võiks muuseumides asuvate kirikuvarade teemaga nüüd edasi minna.
#000018
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000020
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000022
"Niisugustel hetkedel, mil Issand tundub olevat selja pööranud, on kõige olulisem temast mitte lahti lasta. Vastupidi: haara temast veel kõvemini kinni. Ja siis tunned sa erilist rõõmu."
#000023
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000025
"Tänulikkus võib olla nii reaktsioon, hoiak kui ka iseloomujoon. See viimane avaldub kestvalt erinevates eluolukordades. Tänulikkus tähendab sooja heasoovlikkuse tunnet ja tegusid, mis seda tunnet väljendavad."
#000027
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000028
"Vahel kuuleme, kuidas keegi ütleb kas siis iseenda või kellegi teise kohta, et “mul/tal pole midagi hinge taga”. Enamasti mõeldakse selle all, et pole hetkel materiaalseid võimalusi ja tuleviku jaoks sääste. Olen siis mõelnud,, et see väljend sobib väga hästi iseloomustama ka inimese vaimset olukorda."
#000029
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000030
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000032
"Araabia keeles on väga ilus soov, palve, et olukordade Olukorrastaja olukorrastaks teie olukorra parimaks olukorraks."
#000034
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000035
"Jõuluaeg koputab meie südamele ja tuletab meelde, et ligimesele head tegemine on iga kristlase ülesanne."
#000036
Kristlike kirikute noortetöö nõukogu ootab kandideerima õppestipendiumile
Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
“Vestlusi usuelust”: Gloria, päevapalve ja pühakirjalugemised jumalateenistuses
Jaakobitee rändurid kogunevad sõbrapäeva eel
#000037