Möödunud aastal hukkus tule- ja veeõnnetustes 79 inimest, kellest 51 olid joobes või joobekahtlusega. "Kasvanud on joobes hukkunute osakaal ning ka keskmine joobeaste. Tules hukkunute keskmine joove oli eelmisel aastal keskmiselt 2,94 promilli, kõrgeim suisa 4,9. See on väga murettekitav tendents," nentis Päästeameti peadirektor Kuno Tammearu.
#000001
Möödunud aasta oli Päästeametile mitmete näitajate poolest heas mõttes rekordiline – tulekahjude ja veeõnnetustes hukkunute arvud olid läbi aegade väikseimad. Samas varjutab aastat traagiline Ihaste tulekahju ning asjaolu, et kokku sai aasta jooksul tulekahjudes hukka 4 last.
#000002
Möödunud aastal hukkus tulekahjudes 43 ning veeõnnetustes 36 inimest, kusjuures uppunute arv oli läbi aegade väikseim. Ka tulekahjude, sh hoone-, kodu- ning metsa- ja maastikutulekahjude arvud oli taasiseseisvunud Eesti väikseimad.
#000003
“Tule- ja veeohutus nõuab jätkuvalt meie kõigi suuremat tähelepanu,” ütles siseminister Mart Helme. “Eluga ei mängita, sest kaotatud elu ei saa kuidagimoodi tagasi. Näiteks suitsuandur on igas kodus kohustuslik juba 10 aastat. On üsna ränk karistus maksta eluga selle eest, et kohustus suitsuandur paigaldada võis tunduda naeruväärne. Detsembris toetas valitsus ka vingugaasianduri kohustuslikuks muutmist tahkeküttega kodudes – ikka selleks, et elanikud ei hukkuks vingumürgituse tagajärjel. Neid surmaga lõppenud juhtumeid on liiga palju ja panen inimestele südamele, et enda ja oma lähedaste elu päästmiseks ei pea jääma ootama seadusemuudatusi. Koduse tuleohutuse parandamiseks peab tegutsema kohe. Ainult selle peale mõtlemisest ei piisa,” lisas Helme.
#000004
Silma paistab kõikide hukkunute puhul alkoholijoove – 79st hukkunust 51 olid joobes või joobekahtlusega. “Kasvanud on joobes hukkunute osakaal ning ka keskmine joobeaste. Tules hukkunute keskmine joove oli eelmisel aastal keskmiselt 2,94 promilli, kõrgeim suisa 4,9. See on väga murettekitav tendents. Eksperdid prognoosisid, et alkoholiaktsiiside langetamine toob kaasa alkoholi tarbimise tõusu ning tundub, et prognoosisid õigesti,” nentis Tammearu.
#000005
Tules hukkunutest 27 olid täiskasvanud mehed, 12 naised ning neli olid lapsed, kõik 7-aastased või nooremad. Möödunud aastal hukkus suitsetamisest alguse saanud tulekahjudes vähemalt 19 inimest 43st, kusjuures hooletu suitsetamise osakaal tulekahju põhjusena on võrreldes eelmise aastaga suurenenud nii hukkunute kui ka vigastatute puhul. Kõik suitsetamise tagajärjel hukkunud olid ka alkoholijoobes.
#000006
Veeõnnetustes hukkus erakordselt vähe inimesi
#000007
Vingugaasi tõttu sai kannatada vähemalt 60 inimest, nende hulgas 7 last. Ahjusiibri liiga varane sulgemine põhjustas vähemalt ühe eaka inimese surma ning 19 inimesele terviseprobleeme. Vähemalt ühel juhul põhjustas ahjusiibri liiga varane sulgemine eaka inimese surma. “Mitmel juhul kutsuti päästjad kohapeale seetõttu, et kiirabil hakkas kaasaskantav vingugaasiandur tööle kui patsienti külastati. Kui kiirabitöötajal seda seadet kaasas poleks olnud, oleks võinud vingugaas üldse tuvastamata jääda, kuna alati ei põhjusta vingugaas ägedat mürgistust, vaid väiksemate kontsentratsioonide puhul ägenevad kroonilised terviseprobleemid. Seetõttu on ka keeruline probleemi ulatust määratleda,” nentis Tammearu.
#000009
660 kodutulekahjus hukkus üheksa inimest
#000010
Eelmise aasta lõpus pakkus nii otseses kui kaudses mõttes väljakutseid Kagu-Eesti torm. Ööpäevaga päästele 1000 väljakutset toonud kriis tõi välja arengukohti nii elanike kui ka kohalike omavalitsuste hädaolukorraks valmisolekus, samuti elutähtsate teenuste nagu elektri ja side tagamise kriisiolukorras ning kutselise ja vabatahtliku päästevõrgustiku toimepidevuses.
#000012
2019. aastal oli kokku 26 652 väljakutset, millest 15 198 olid päästesündmused. Vabatahtlikud reageerisid 3365 väljakutsele, millest 2549 olid päästesündmused.
#000013
NB! Kommentaarid on avaldatud lugejate poolt. Kommentaare ei toimetata. Nende sisu ei pruugi ühtida toimetuse seisukohtadega. Kui märkad sobimatut postitust, teavita sellest moderaatoreid vajutades linki “Sobimatu”!
#000015
1. Kommentaaride avaldamine ja vastutus.
#000016
Pealinna kommentaarikeskus on tehniline vahend, mis võimaldab kasutajatel avaldada oma kommentaare. Pealinn ei toimeta kommentaare. Kommentaari autor vastutab kommentaari sisu ning avaldamise eest. Tasub teadvustada, et Eesti kohtupraktikas on lahendeid, mille kohaselt kommentaari autor on saanud kommentaari sisu eest karistada.
#000017
2. Mis on halvad kommentaarid?
#000018
sisaldavad isikuandmeid (isikukood, info isiku tervisliku seisundi kohta, kodune aadress, telefoninumber);
on kirjutatud teise isiku nime all;
sisaldavad teemaväliseid linke, spämmi ja reklaami;
sisaldavad ebatsensuursed väljendusi ja labasusi;
kutsuvad üles narkootikumide või relvade kasutamisele;
on kirjutatud võõrkeelsena või mitte ladina tähestikus.
#000020
Sellise sisuga kommentaarid eksivad hea tava reeglite vastu. Pealinnal on õigus sellised kommentaarid kustutada ja piirata nende autorite ligipääsu kommentaaride kirjutamisele. Inimestelt, kes rikuvad sihiteadlikult reegleid, võidakse võtta kommenteerimise võimalus.
#000021
avaldab isiklikku arvamust koos põhjendusega
arvustab inimeste mõtteid, mitte isikuid endid
kommenteerib artikli tugevaid ja nõrku külgi
austab kommentaaride kirjutajaid ja lugejaid
#000023
4. Teata sobimatust kommentaarist. Notice-and-take-down.
Sobimatu kommentaari avastamisel palume sellest teavitada. Selleks on iga kommentaari küljes nupp “Teata sobimatust kommentaarist”. Pealinn lähtub kommentaaride jälgimisel notice-and-take-down printsiibist – kasutajat kutsutakse üles halvast kommentaarist teatama (notice), toimetus vaatab laekunud teateid ja reageerib vastavalt kommentaari kustutades (take-down) või heaks kiites. Toimetus jälgib laekuvaid teateid regulaarselt ja kõrvaldab reegleid eiravad kommentaarid esimesel võimalusel. Esmajärjekorras tegeletakse kasutajaid isiklikult puudutanud kommentaaridega.
#000024
Linnade ja valdade liit on vastu riigi plaanile suurematelt omavalitsustelt raha ümberjagamisele
#000026
Majandusanalüütik: Nõudlus Eesti tööstustoodangule langeb ja ebakindlus majanduses on endiselt suur
#000029
Eesti inimesed annetasid Ukraina koolidele pommivarjendite rajamiseks 158 400 eurot (1)
#000030
Linna teenusedLinna toetusedLinnavalitsuse istungidVolikogu istungidTelesaatedRiigikogu valimiskampaania kajastamise põhimõtted 2023. aastal Tallinna linnameedias ja Tallinna linnameedia hea tavaTelli "Pealinna" paberlehtTallinn määras valimisjaoskondade asukohad Riigikogu valimisteks
#000034