UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Keskaegsed sõjahobused olid poni mõõtu
#000005
Hobuste ilmumine sõjatandrile muutis põhjalikult sõjapidamist kui sellist ja kasutatavaid taktikaid. Autor/allikas: LadyofHats/Wikimedia Commons
#000006
Kuigi tänapäevases kunstis kujutatakse keskaegseid lahinguratsusid hiiglaslike elukatena, meenutasid toonased sõjahobused mõõtudelt pigem ponisid, osutab Ühendkuningriigi teadlaste uus uuring.
#000007
Rühm Ühendkuningriigi zooarheolooge analüüsis sajandivanuste sõjahobuste luid. Ühtekokku vaatasid nad 171 leiukohast päevavalgele tulnud 1964 hobuse säilmeid, mis pärinesid neljandast sajandist 17. sajandi keskpaigani. Luude põhjal selgus, et ratsud olid üllatavalt väikesed: paljud neist meenutasid tänapäevaste hobustega võrreldes pigem ponisid, vahendab Gizmodo.
#000008
Uuringu kaasautori ja Exteri Ülikooli arheoloogi Oliver Creightoni sõnul oli sõjahobune keskaegses Inglise ühiskonnas ja kultuuris tähtsal kohal. Loom oli omaette staatusesümbol, kes seostus tugevalt aristokraatliku maailmapildi arenguga.
#000009
Ühtlasi oli ratsu lahingurelv, keda ülistati tema liikuvuse ja kiiruse tõttu: hobuste ilmumine sõjatandrile muutis põhjalikult kogu sõjapidamist ja selles kasutatavaid taktikaid. Creightoni sõnul võisid keskaegsed hobused olla küll väikesed, kuid nende mõju ühiskonnale oli tohutu.
#000010
Uuringu autorid märkasid, et sõjahobustena võidi kasutada väga erinevat tüüpi ratsusid. Nende seas oli turniiridel kasutatavaid lahinguratsusid, aga ka eri eesmärkidel kasutatavaid hobuseid ja traavleid, kes talusid hästi sõjakäike iseloomustavaid pikemaid retki. Arheoloogilises kontekstis võib aga sõjahobuste luid olla raske tavaliste hobuste omadest eristada.
#000011
Exteri Ülikooli arheoloogi Alan Outrami sõnul on sõjaratsude suurus arheoloogide ja ajaloolaste seas juba aastaid vaidlusteema. Kuigi kirjalikes allikates on juttu "suurtest ratsudest", ei täpsustata kusagil, mida sellega täpselt mõeldakse. Üldiselt võtavad uurijad mõõdupuuks tänapäevased hobused, kes on 170–180 sentimeetri kõrgused. Võrdlusena peavad Outrami sõnul olema tänapäeva ratsapolitsei kasutatavad hobused vähemalt 165 sentimeetri kõrgused.
#000012
Paljude filmide väntamisel ja näituste kokkupanemisel on arheoloogi sõnul eeldatud, et ka keskaja ratsud olid sama suured – sealt tuleb ka levinud ettekujutus suurtest sõjahobustest. Ometi osutas arheoloogiline aines, et loomad olid üldjuhul pigem väiksemad. Pea ükski uuritud hobustest poleks Outrami sõnul tänapäeval politseihobune. Ta oletab, et lahinguratsud olid ikkagi omaaegsetest tööhobustest suuremad, kuid tänapäeva mõistes üsna väikesed.
#000013
Hobuste kõrgust mõõdeti Inglismaal turjast kämmaldes ehk umbes kümnesentimeetristes ühikutes. Umbes 16 kämbla ehk 160 sentimeetri kõrgused hobused ilmusid arheoloogiliste leidude sekka alles 13. sajandil. Samas kulus veel umbes sajand, et ratsud saavutaks koormaveoks sobiliku mõõdu.
#000014
Uurijate sõnul mängivad tänapäeva filmides ja sarjades sõjahobuseid sageli Šairi hobused ehk teatud tüüpi koormahobused. Šairi hobustel on aga rangluukõrgust 18 käe jagu ehk nad on ajaloolistest sõjaratsudest paarikümne sentimeetri võrra kõrgemad. Uurijad leidsid, et juba üksnes 15 kämbla kõrgused hobused olnuks omal ajal väga haruldased, isegi kui kuninglik täkkude aretusprogramm nautis oma hiilgeaegu.
#000015
Töörühm on veendunud, et uuritud luud kuulusid täiskasvanud hobustele, sest nad vaatasid kokkukasvanud luid, mida esineb ainult kasvamise lõpetanud loomadel. Mõned pisematest hobustest olid eeslisuurused, ent uurijate sõnul oli keskmine hobune Rooma ajast uusajani veidi väiksem kui muul. Põllumajanduse võidukäiguga pöörati hobuste aretamisele üha rohkem tähelepanu, mistõttu ilmusid pildile ka suuremad isendid.
#000016
Praegu uudistab töörühm hobusesäilmete iidset DNA-d ja otsib luudelt nende rollist tulenevaid morfoloogilisi muutusi. Vana-DNA põhjalikum analüüs võib autorite sõnul aidata arheoloogidel mõista, kuidas hobuste tõud ja tüübid sajandite jooksul arenesid.
#000017
Teadlased leidsid maailma vanima südame
#000019
Willendorfi Veenus võib pärineda Itaaliast
#000020
Tutanhamoni pistodal on salapärane minevik
#000021
Hobuste aretajad tahavad ministeeriumilt saada hobuste uuringu andmeid
#000023
Tori hobust varitseb oht: Eesti aretajad ei jaksa karjasid üleval pidada
#000024
Lugeja küsib: kuidas maastikul vanade aegade jälgi märgata?
#000025
Norras leiti teadaolevalt maailma vanim ruunikivi
#000026
Lugeja küsib: millal tuli talupoja tuppa põrand ja õuele muru?
#000027
Mitmeid Põhja-Euroopa rabalaipu painab vägivaldne minevik
#000028
Karvaste geenid pole inimese DNA-st kuhugi kadunud
#000030
Sõjaajaloolased: rahvuslike müütide asemel vajame kriitilist ajalookäsitust
#000031
Vanimad kirjamärgid võisid kõnelda loomade poegimisest
#000032
Vanamoodsad Eesti naised hoidsid peploskleiti au sees veel 13. sajandil
#000033
Punk on lahe ehk Kuidas Eesti naispunkarid oma koha leidsid
#000034
Minutiloeng: miks on Eesti vapil lõvid?
#000035
Paapua Uus-Guinea mägielanikud on kõrgusega kohastunud
#000036
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000037
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000038
Poole sajandiga võivad kaduda kohanimedest pea pooled
#000039
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000041
Vastutulijate nägu huvitab inimesi arvatust vähem
#000042
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000043
Viis müüti eesti rahva kujunemisloost ja selle uurimise köögipoolest
#000044
Euroopas ainulaadse Salme laevamatuse uuringud on täis müsteeriume
#000045
Tartu parkla all oli peidus põhjasõjaeelne maailm
#000046
Eestlaste geneetiline peenstruktuur paljastab värvika ajaloo ja piirkondlikud eripärad
#000047
18. sajandi talupojale võis kooselunormide rikkumine lõppeda peakaotusega
#000048
Eesti külarahva seksiostud kadusid kalevi alla
#000049
Sajanditaguste kvääride elukäiku ümbritseb saladuseloor
#000050
Eesti rahvastikuplahvatus jäi ära maanappuse tõttu
#000051
Kas keelesugulus on päris sugulus? Geenid vastavad
#000052
Homoseksuaalsuse ajaloo allikad maalivad minevikust kirju pildi
#000053
Doktoritöö: Vana-Liivimaa suure Rooma keisririigi osana
#000054
Eesti talupojad said topeltnimed mõisa ja kiriku hõõrumise tõttu
#000055
Inimkond pärineb kahest erinevast Aafrika väljarändest
#000056
Kuula, mis häält teevad lohukivid
#000057
Animatsioon: geneetika selgitab, kust on pärit eestlaste esiisad
#000058
Kalamaja ehitusplatsilt tuli päevavalgele tuhandeid keskaegseid leide
#000059
Kuidas esimese öö õigusest sai eesti rahvuslik narratiiv?
#000060
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000061