Kuidas toime tulla ägeda hingamisteede viirusnakkusega?
#000000
Väldi rahvakogenemisi, kätlemist ja lähedasi kontakte kõrgenenud nakkusperioodil.
Pese regulaarselt käsi vee ja seebiga või desinfitseeri alkoholi sisaldava desinfitseeriva lahusega, tee seda kindlasti pärast seda kui oled köhinud või aevastanud.
Kui sa ei ole just käsi pesnud, ära puuduta silmi, nina või suud.
Kata köhides või aevastades oma suu ja nina ühekordselt kasutatava taskurätiga.
Õpeta nakkusohtu vältivaid meetmeid oma lastele ning jälgi, et nad neid täidaksid.
#000004
Hingamisteede ägeda nakkuse põhjustajad on sageli hoopis teised viirused, mida arvatakse olevat umbes 200. Gripp ja gripijärgsed tüsistused suurendavad oluliselt tervishoiuteenuste osutajate töökoormust ja tõstavad ravikulusid. Sagedamini tekkivad gripi tüsistused on hingamiselundkonna kahjustused – eeskätt kopsupõletik, südamekahjustused, lihaskahjustused, kesknärvisüsteemi kahjustused ja Reye sündroom. Tüsistuste tekke risk on suurem vanematel inimestel ja krooniliste haiguste põdejatel. Raskete tüsistustega haiged vajavad ravi haiglas, kergematel juhtudel arsti järelevalve all kodus. Gripiepideemia majanduslik kahju arenenud riikides on 9-55 miljonit EUR ühe miljoni elaniku kohta.
#000005
– Alandage tuulutamisega toa temperatuuri. Samuti mida värskem õhk, seda vähem haigustekitajaid ruumis.
#000013
– Külmad mähised otsmikule. Laste puhul on tõhus ka kogu keha jahutamine. Kasutage kehasooja vett. Tehke lapse keha üleni veega märjaks ning seejärel lehvitage rätikuga nahk kuivaks. Märjaks tehakse kogu keha, eriti kael ja kaenlaalused, kuivaks jäetakse nägu ja suguelundid. Niiskuse aurustumisel nahapinnalt alaneb kogu keha temperatuur. Tavaliselt langeb kehatemeratuur jahutamise järgselt 1 kraad. Sellist jahutamist tohib teha korduvalt. Lapse „ära külmetamist“ ei maksa karta.
#000015
Arsti poole tuleb pöörduda juhul kui tekivad hingamisraskused, palavik ei allu tavalistele raviannustele või tõuseb kiiresti, esineb valu või survetunne rinnus või kõhus, pearinglus või segane olek ning raske ja sage oksendamine. Lastel võivad seisundi raskele halvenemisele viidata ka ärrituvus, loidus (sh laps ei ärka unest ka äratamisel), liialt kiire hingamine, naha sinakas varjund ja huulte kuivus ning kui laps ei joo piisavalt või oksendab tugevalt ja sageli. Alla aasta vanuse lapse haigestumisest ja tema seisundi halvenemisest informeeri koheselt perearsti. Samuti tuleks olla tähelepanelik palaviku ja tõsise köha suhtes, mis tekivad pärast viirusnähtude esmast paranemist. Raskele seisundile viitavate tunnuste ilmnemisel konsulteeri viivitamatult perearstiga, kui temaga ei õnnestu kontakteeruda, helista konsulteerimiseks perearsti nõuandetelefonile 1220 või kiirabi kutsumiseks telefonil 112.
#000019
Kutsuge koheselt kiirabi (112), kui lapsel on hingamisraskused, laps köhib haukuvalt või tal on krambihoog!
#000020