Punahirv on välimuse poolest kuninglik loom. Suuruselt on ta metskitse ja põdra vahepealne ning kehasuuruses väljendub sooline dimorfism. Pullid kaaluvad 160–200 kg, harva kuni 300, lehmad sadakond kilo. Kere pikkus(Tüvepikkus) on kuni 230 cm, õlakõrgus 120–150 cm. Isaslooma ehivad sarved, mis heidetakse enamasti märtsis. Esimesed sarved hakkavad kasvama alles teise eluaasta alguses ja need puhastatakse nahast augustis-septembris. Valmis sarved kaaluvad enamasti 2–5, üliharva kuni 20 kg. Normaalselt on täiskasvanud pulli ühel sarvel 5 või enam haru. Eluiga ulatub kuni 20 eluaastani, vanust määratakse hammaste kulumise järgi. Hirvepulli välimus muutub elu jooksul üsna oluliselt. Isaslooma jälje suurus on on 11×8 cm, emastel ja noortel väiksem.
#000001
Jooksuaeg on septembris ja oktoobri alguses. End suvel nuumanud pullid kaotavad ettevaatlikkuse. Välimus muutub: sarved on kasvanud ja nahast puhastunud, kael muutub jämedamaks ja ilmub tumedamatest karvadest lakk, lõhnanäärmed aktiviseeruvad. Pullidel on võimas möire, mida saate kuulata allolevast videolingist või SIIT. Tugevad pullid koondavad enda ümber haaremi ja viljastavad kõik valmisolevad emasloomad. Võrdväärsete pullide vahel toimub võitlus, mis võib surmaga lõppeda. Pullid ei söö jooksuajal ja kaotavad kuni veerandi kehakaalust. Tiinus kestab 8 kuud (230–240 päeva). Vasikad (1–2) sünnivad mai lõpul – juuni alguses.
#000002
Põhilise osa toidust moodustavad rohu- ja puhmarinde taimed. Punahirv hangib toitu ka mulla seest, näiteks kartulimugulaid; sööb meelsasti puuvõrseid ja -koort.
#000003
Punahirvedele meeldib igas vanuses kuuse koor. Hästi maitseb haab, pihlakas, saar, proovitakse ka leppa. Samas teatud vanusest alates kaske keegi ei taha. See tähendab, et Toosikannul tuleb nüüd metsa majandades hoopis rohkem kui tavametsas arvestada loomade olemasoluga.
#000004
Seda tehakse n-ö ühes komplektis põllu- ja rohumaade harimisega. Toosikannu metsloomapargi alale jääb tosin endist talukohta, kus põldusid (neljas ka õuealasid) korras hoitakse. Külvil käib kultuuride valik arvestusega, et sõralised tahaks neid süüa – nii on võimalik loomi metsa kallalt põllule meelitada.
#000005
Väiksemat pusklemist tuleb ette ka jooksuaja väliselt, seda iseloomulikku klõbinat on õhtuvaikuses ka kuulda kui kari on vaateulatuses.
#000007