Mida teha, et vale ümberlükkamine ei aitaks sellel levida?
#000003
Mäletate „Ukraina biolaborite“ juhtumit? Austraalias asuva Queenslandi tehnikaülikooli teadlased on uurisid, kuidas biolaborite narratiivi Twitteris võimendati. Nad avastasid, et enamik neist, kes aitasid kaasa loo levima hakkamisele, püüdsid narratiivi ümber lükata, kuid selle asemel vaid andsid selle levimisele hoogu juurde.
#000004
Queenslandi tehnikaülikooli teadlased kaardistasid koordineeritud Twitteri grupid, kes biolaborite narratiivi levitasid. Et näha, kuidas kontod gruppe moodustavad, uurisid nad, millised kontod jagavad ühe minuti sees sama linki enam kui ühel korral. Nii leidsid nad 1469 sellist kontot, mis olid jaganud kokku 26850 linki.
#000005
Seega tegid teadlased uuringu tulemuste põhjal järelduse, et valeuudise levimisel on peamine roll neil, kes püüavad valeteavet kummutada.
#000007
Seda nähtust aitab mõista Ameerika George Washingtoni Ülikooli teadlase Kate Starbirdi pakutud idee “osalusvalest”. Osalusvale idee tugineb sotsiaalmeedia kasutajate tendentsile võimendada silmapaistvate kasutajate – poliitikute, arvamusliidrite, jt kõrge sotsiaalse staatusega isikute – postitusi.
#000008
Kate Starbird kasutas seda mõistet kirjeldamaks valede levikut sotsiaalmeedias, kuid see sobiks seletamaks ka, miks väärinfo ümberlükkamised sel levida aitasid.
#000009
Kas see tähendab, et peaks loobuma valeteabe ümberlükkamisest sotsiaalmeedias? Vast siiski mitte. Pigem tuleks silmas pidada, et kui soovida sotsiaalmeedias valeteavet ümber lükata, tuleks hoiduda avaldatud vale tahtmatust levitamisest.
#000010
Kuvatõmmise postitamine väärinfot sisaldavate linkide asemel hoiab ära edasise võimendamise ja lõikab väärinfo levitaja infolõimest välja.
#000011
Pildid loo juures pärinevad loos viidatud artiklist ja Flickrist.
#000012