UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Katrin Nyman-Metcalf: sõnavabadus on ka vabadus väljendada negatiivset
#000003
Sõnavabaduse olukord Eestis on taasiseseisvumisest saadik olnud kaunis hea, kuigi käesoleva aasta jooksul on esinenud mitmeid väljakutseid ja poliitilist survet meediale, kirjutab Katrin Nyman-Metcalf.
#000004
Sõnavabadus on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni (EIÕK) 10. artiklis ning Eesti Vabariigi põhiseaduse (PS) paragrahvides 44–46. Sõnavabadus on oluline nii iseseisvalt kui ka teiste vabaduse teostamise ja demokraatia toimimise eeldusena. See sisaldab vabadust väljendada mõtteid ja levitada eri viisil informatsiooni ning õigust teavet saada.
#000005
Sõnavabadusega on seotud meediat puudutavad seadused, ligipääs teabele ja andmekaitse. Sõnavabadust saab teatud olukordades ja teatud tingimustel piirata teiste õiguste (näiteks privaatsuse ja sellega seotud andmekaitse) kaitseks, julgeolekukaalutlustel, vihakõne piiramiseks või muudel põhjustel nagu ringhäälingu litsentseerimine ja muu kommunikatsioonitehnoloogia regulatsioon.
#000006
Sõnavabaduse olukord Eestis on taasiseseisvumisest saadik olnud kaunis hea. Olukord püsib üldiselt hea, kuigi käesoleva aasta jooksul – peale seda, kui ametisse asus uus valitsus, milles osalevad erakonnad on avaldanud kahtlust näiteks ajakirjandusvabaduse või inimõiguste universaalsuse suhtes – on esinenud mitmeid väljakutseid ja poliitilist survet meediale.
#000007
Siiamaani on meedia suuremalt osalt suutnud survele vastu seista ja otseseid sõnavabaduse piiranguid ei ole esinenud.
#000008
Esimest korda pika aja jooksul avaldas rahvusvaheline meediaorganisatsioon Reporters without Borders (RSF; Piirideta reporterid) 2019. aasta juulis hoiatuse eesti meedia olukorra suhtes.
#000009
RSF juhtis 2019. aasta 2. juulil avaldatud pressiteates1 tähelepanu sellele, et ühe juhtiva meediagrupi omanik, kes on ka Isamaa liige, oli sekkunud ajalehe – Postimehe – toimetusse. Ta oli isiklikult valinud juhtivaid töötajaid ning muul viisil märgatavalt toetanud konservatiivset maailmavaadet lehe sisu ning sümboolika kaudu. Näiteks on ajalehe nime all on nüüd tekst "Seisame Eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise eest läbi aegade".
#000010
Lisaks on Postimees loonud "Meie Eesti" nime all leheosa, mille suhtes on ebaselge, mis ulatuses on tegemist erapooletu ajakirjandusega ja mis ulatuses arvamuslugude või tellitud sisuga.
#000011
Pressinõukogu on ühe selle pealkirja all avaldatud artikli kohta maininud, et artiklis on segamini autori oletused ja uudised ilma, et autor eristab, millised on tema arvamused ja oletused ning millised on teiste asutuste (sel juhul sotsiaalministeeriumi) ametlikud seisukohad.2
#000012
Leheosa erapooletuse puudumist on ka laiemalt avalikus arutelus taunitud. Umbes samaaegselt nende sündmustega lahkusid mitmed toimetajad Postimehest, mida lehe poolt küll seletati loomuliku arenguga, aga mida mitme vaatleja poolt tõlgendatakse kui rahulolematust poliitilise suunaga.
#000013
Samas püsib Eesti meediamaastik väikese riigi kohta siiski kaunis mitmekesine, näiteks tänu sellele, et tarbitakse palju internetimeediat ja ka välismaa meediat.3 Üldiselt on meediasektor avatud, mis ka tähendab, et seda saab ära kasutada, mida näiteks tuleb ette vene meedia kaudu levitava propaganda näol.
#000014
Selles osas ei ole olulisi muudatusi toimunud, kuid valitsuse väljaütlemised tähendavad, et võib tunnistada olukorra halvenemist mingil määral, kuna varem väljendatud kavatsused teatud seadusemuudatuste suhtes on tagasi võetud. See kehtib vihakõne kriminaliseerimise kohta.
#000015
2019. aasta veebruaris eemaldas justiitsministeerium viited kavatsusele üle vaadata vajadus vihakõne kriminaliseerida, sellega avalikult tagasi lükates Euroopa Komisjoni ettepaneku, et kõik liikmesriigid peaksid kaaluma internetis leviva vihakõne kriminaliseerimist.4 Uus valitsus ei ole teemaga tegelenud ja pigem ollakse kriminaliseerimise suhtes arutelus negatiivsed.
#000016
Raportis käsitletud perioodil võeti vastu uus isikuandmete kaitse seadus,5 mis jõustus 15. jaanuaril 2019. aastal ja mis tegeleb nende asjadega, mis EL-i mais 2018. aastal jõustunud andmekaitsemääruse (2016/679) alusel kuuluvad siseriikliku seadusandluse alla.
#000017
Siia kuulub näiteks isikuandmete töötlemine ajakirjanduslikul eesmärgil, mis on lubatud andmesubjekti nõusolekuta, kui selleks on avalik huvi ja see on kooskõlas ajakirjanduseetika põhimõtetega.6
#000018
Isikuandmete avalikustamine ei tohi ülemäära kahjustada andmesubjekti õigusi.7 Avaliku teabe seaduses tehti 2018. aastal muudatusi näiteks veebilehe ja mobiilirakenduse pidamise nõuete sätetes, peamiselt selles, et asutused peavad ka mobiilrakendustes teavet avalikustama.8
#000019
Raportis käsitletud perioodil sõnavabadusega seotud Riigikohtu otsused on seotud suhtega andmete kättesaadavuse ja isikuandmete kaitse vahel. Riigikohtu tsiviilkolleegium selgitas 13. märtsil 2019. aastal tehtud otsuses9 andmekaitse ja teabe kättesaadavuse vahekorda pankade ja maksehäireregistrite pidajatega seoses.10
#000020
Kohus rõhutas, et ka õigete andmete avalikustamine maksehäireregistri pidaja koduleheküljel võib olla õigusvastane, kui isikuandmete kaitse sätteid ei ole järgitud, näiteks kuna ülemäära kahjustatakse andmesubjekti õigustatud huve ebaoluliste või asjasse mittepuutuvate andmete avalikustamise kaudu.
#000021
Riigikohtu halduskolleegiumi 2018. aasta 17. oktoobri otsuses11 mainis kohus, et avaliku teabe seadus kohustab kohalikku omavalitsust teabenõude saamisel (kuid mitte aktiivse avalikustamiskohustusena) andma andmeid kohaliku omavalitsuse töötajate tasu kohta isikustatud kujul.
#000023
Tuleb kaaluda kahte põhiõigust, mis on vastandlikud: õigust saada teavet kohalikult omavalitsuselt tema tegevuse kohta (PS § 44 lg 2) ja kohaliku omavalitsuse töötajate õigust eraelu puutumatusele (PS § 26). Eri tõlgendusvõimaluste korral tuleb eelistada seda, mis tagab põhiseaduslike väärtuste kõige suurema kaitse.
#000025
Kohus märgib, et "avatud ühiskonnas on avalike rahaliste vahendite väärkasutuse ennetamisel oluline osa ka avalikkusel, sh ajakirjandusel, mida avaliku võimu enda tehtav kontroll ei saa ega suuda täielikult asendada. Nii on teabe avalikkusel oluline roll võimalike rikkumiste toimepanemisest heidutamisel ja nende ennetamisel. Kui avaliku võimu kontroll piirdub enamasti õiguspärasusele hinnangu andmisega, siis avalikkus juhib tähelepanu ka eetilistele küsitavustele."12
#000027
Kolmas kaasus, mida mainin, on halduskolleegiumi 2018. aasta 22. mail tehtud otsus13 PS § 44 lg-s 3 sätestatud põhiõiguse kohta, et isikul on õigus tutvuda tema kohta riigiasutustes ja kohalikes omavalitsustes hoitavate andmetega.
#000028
Kohus selgitab, et õigus laieneb ka suhtele avaliku ülesande täitjaga ja sõltumata sellest, kuidas isik sai andmetöötlusest teada või kui ta ei olegi sellest teadlik, aga soovib mingil põhjusel teada, kas ja milliseid tema isikuandmeid haldusorgan töötleb. Õigusi saab piirata isikuandmete kaitse seaduse, eriseaduste või Euroopa Liidu otsekohalduvate õigusaktide alusel.
#000029
17. oktoobril 2017. aastal tegi Euroopa Kohus otsuse Riigikohtu poolt tehtud eelotsusetaotluses, mis käsitles küsimust, kas väidetavalt laimava internetisisu kohta saab teha kohtule kaebusi igas riigis, kus sisu kättesaadav on.14 Euroopa Kohus vastas, et ei saa, vaid nõude tekitatud kahju osas saab esitada selle liikmesriigi kohtule, kus on tema huvide kese või teatud olukordades, kui kahju on tekkinud mujal, ka selles riigis, kus kahju tekkis.15
#000030
Lisaks seadustele ja kohtusüsteemile on Eestis eneseregulatsioonil põhinev süsteem. Kaebusi saab esitada Avaliku Sõna Nõukogule või Pressinõukogule, lisaks ka Rahvusringhäälingu suhtes nende ajakirjanduseetika nõunikule. Trükimeediale lisaks osalevad süsteemis ka mõned ringhäälingu kanalid ning internetimeedia (Delfi).
#000031
Pressinõukogu kaebuste arv püsib aastast aastasse kaunis sarnane. 2018. aastal tehti 84 kaebust ja 81 otsust (2017. aastal vastavalt 87 ja 64). 2018. aastal oli 59 õigeksmõistvat ja 22 taunivat otsust, 2017. aastal õigeksmõistvat 34 ja 30 taunivat otsust.16 Avaliku Sõna Nõukogu tegeleb meedia eetiliste küsimustega. Aastal 2018 oli Avaliku Sõna Nõukogus kaebusi 19 – vabastavaid otsuseid 4 ja taunivaid 1.17
#000032
Kaebuste arv oli madalam, kui eelnevatel aastatel (välja arvatud 2014. aasta). Üldiselt on inimesed teadlikud eneseregulatsiooni olemasolust, kaebusi esitada ei ole keeruline ja organid tegelevad nendele esitatud juhtumitega ettenähtud viisil.
#000033
Eesti seadusandlus ning eneseregulatsioon on Euroopas kehtivate reeglitega kooskõlas. Eestile omase hea tavana võib jätkuvalt mainida kõrgel tasemel ja hästi toimivat e-riiki. Näiteks on e-riigi abil hea ligipääs teabele.
#000034
Eesti on aktiivne interneti eneseregulatsiooni alal, osaledes Freedom Online Coalitionis,18 mille eesmärgiks on luua reegleid, mis kaitsevad internetivabadust, samas olles teadlik, et sellega võivad kaasneda ka ohud.
#000035
Periood alates aprillist 2019. aastal, millal astus ametisse uus valitsus, on toonud kaasa mitmeid väljakutseid sõnavabadusele ja meediavabadusele. Näiteks on eri viisidel rünnatud Eesti Rahvusringhäälingut (ERR), mille olemasolu on Euroopa õigusriikides oluline osa sõltumatust meediamaastikust, ja on seda olnud ka Eestis.
#000036
2019. aasta juunis tuli siseminister välja mõttega raha kokkuhoiuks osaliselt erastada ERR-i.19 2019. aasta märtsis väljendas EKRE aseesimees ja partei esindaja ERR-i nõukogus (hilisem majandusminister), et "kallutatud" ajakirjanikke ERR-is tuleks karistada ja eetrist maha võtta.20
#000037
Raportis käsitletaval perioodil on palju tähelepanu saanud tuntud ajakirjanike lahkumine erinevate meediaväljaannete juurest, väidetavalt poliitilise surve tõttu. 2019. aasta aprillis lahkus Vilja Kiisler Postimehest, kui peatoimetaja avaldas erimeelsust tema EKRE-t käsitleva artikli suhtes.
#000038
Samal kuul teatas Ahto Lobjakas, kes oli kaua olnud saatejuht Eesti Rahvusringhäälingu Raadio 2-s, et temale anti valida enesetsentsuuri või lahkumise vahel, kuna tema kriitika valitsuskoalitsiooni aadressil olla liiga terav.
#000039
Ka käesoleval perioodil on ühiskonnas vastuolulistel teemadel (nagu kooseluseadus ja pagulased) esinenud emotsionaalseid ja teravaid debatte (eriti interneti kommentaarides), mis pööravad tähelepanu sõnavabaduse võimalikele negatiivsetele tagajärgedele.
#000040
Kuigi mitmed meediaväljaanded on loonud süsteeme ebasobivate kommentaaride mahavõtmiseks ning üritavad suhtluskultuuri parandada, on see siiski tihti ebapiisav.
#000041
Sõnavabadus tähendab ka vabadust väljendada negatiivset ja isegi teatud määral ühiskonda lõhestavat infot, kui see ei ületa piiri ja muutu vaenu ja vägivalla õhutamiseks.
#000042
"Sõnavabadus toimib siis, kui on võimalik igasuguseid vaatevinkleid avaldada ja arutada."
#000043
Oleme ka varasemates raportides maininud, et sõnavabadus toimib siis, kui on võimalik igasuguseid vaatevinkleid avaldada ja arutada. Kahjuks tähendab tihti puudulik suhtluskultuur, mida Eestis on märgata vähemalt sotsiaalmeedias, et inimesed võivad avalikust rollist hoiduda. Kahjuks ei ole selles vallas erilisi edusamme näha.
#000044
Valitsusparteide inimõigusevastased väljaütlemised ning erinevate õiguste eiramine on loonud murettekitava olukorra, mis teatud määral on analoogne sellega, mida võib näha sellistes riikides nagu Ungari ja Poola, kus järk-järgult on õõnestatud õigusriiki.
#000045
See on olnud eriti edukas Ungaris, kus puudub oluline iseseisev meedia ja kus erinevalt Eestist tarbitakse vähese keeleoskuse pärast välismeediat vähe.21
#000046
Siiamaani on Eestis püsinud kaunis elav debatt. Kodanikuühiskond on mobiliseerinud ja korraldanud inimõiguste heaks mitmeid meeleavaldusi, mida meedia on piisavalt kajastanud.
#000047
Sõnavabaduse alal on kõige huvitavamad juhtumid sel perioodil olnud seotud väidetava poliitilise survega ajakirjanikele, üritades panna neid kasutama enesetsentsuuri valitsusevastase kriitika suhtes. Tuntumad näited sellest on eelpoolmainitud Vilja Kiisler ja Ahto Lobjakas.
#000048
Enesetsensuuri on alati raske objektiivselt hinnata, kuna need, kes teostavad poliitilist survet tavaliselt seda ei tunnista, vaid tuuakse esile muid põhjuseid, miks ajakirjanikud lahkuvad või neid kõrvaldatakse.
#000049
Samas on raske teada, täpselt miks ja mis ulatuses ajakirjanik tunneb survet ja kui põhjendatud tema hirm on. See aga ei tähenda, et ei peaks juhtima tähelepanu enesetsensuuri ohule, kuna see on väga oluline tegur meediamaastiku vähem avatuks muutmisel.
#000050
Nii Vilja Kiisleri kui ka Ahto Lobjakase juhtumitel on mitmeid enesetsensuurile tüüpilisi jooni. Kiisler ütles, et ta otsustas lahkuda Postimehest, kuna tal oli ajakirjandus- ja arvamusvabadusest põhimõtteliselt erinev arusaam kui lehe peatoimetajal ja et see tuli esile eriti tema EKRE-kriitilise arvamusartikliga seoses. Peatoimetaja tunnistas, et oli erimeelsusi, aga et need olid stiiliküsimused ja mingit survet ei olnud.22
#000051
Ahto Lobjakas on ise toonitanud, et teda ei vallandatud, vaid anti valida enesetsensuuri ja lahkumise vahel. Tema väitis, et peale uue valitsuse loomist tulid temale signaalid, et kriitika loodava koalitsiooni aadressil oli liiga terav ja et ta püüdis lubamatult mõjutada poliitikat. Lobjakas ütleb, et kritiseeriti tema sõnavalikut ja soovitati olla vähem otsekohene. Soovitati ka, et ta võiks vaimse tervise huvides aega maha võtta.23
#000052
Mõlema juhtumi suhtes on nii, nagu enesetsensuuri puhul tavaks on, et ajakirjanike töökohtadelt lahkumist saab seletada muude asjaolude kui poliitiliselt tingitud survega, aga samas ei saa ka tõestada, et sellist survet ei ole olnud.
#000053
Positiivne on, et mõlemad ajakirjanikud jätkavad tööd teistes meediaväljaannetes, mis näitab, et siiamaani on Eesti meediamaastik siiski jätkuvalt üsna vaba.
#000054
Kordame varem tehtud soovitust üle vaadata vihakõnet puudutavad seadused ning võtta menetlusse vajalikud seadusemuudatused.Valitsuse liikmed peaks avalikult toetama sõnavabadust ning vaba meediat, kui olulisi õigusriigi komponente, olenemata sellest, kas meediaväljaanded toetavad nende poliitilisi vaateid või mitte.
#000055
USA avaldas muret vaba meedia olukorra pärast Ungaris
#000057
Ajakirjandusõppejõud: poliitiline ideoloogia on bakalaureusetöö lugeja silmis
#000058
Peeter Espak: bakalaureusetöö kui ideoloogiline malakas
#000059
Hans Väre: ajakirjanduse jaoks on vale pool vale pool
#000060
Ülo Mattheus: globalism on saatanast?
#000061
Peet Kask: populistliku paremradikaalsuse olemus ja käekäik
#000062
Tõnis Saarts: erakondadeta demokraatia võimalikkusest
#000063
Kari Käsper: rünnakud inimõiguste kaitsjate vastu on murettekitav nähtus
#000067
Urmas Viilma: ajast, mida arukalt ei kasutata, saab ajaprügi
#000068
Kadastik: Linnamäele, meediale ja riigile oleks parem, kui ta poleks meediaga seotud
#000069
Peeter Helme: Eesti ajakirjanduse vabadusest
#000070
Kersti Kaljulaid: vaba ajakirjanduse suurim väärtus on selles, et see on vaba
#000072
Kersti Kaljulaid: mind paneb muretsema see, mis on silmapiiri taga
#000074
Liia Hänni: kas president tohib olla murelik?
#000075
Mart Kadastik: kohting musta lesega
#000076
Varro Vooglaid: advokaatidest väljapressijad tuleb korrale kutsuda
#000077
Hussar: sõnavabaduse ja sõna vastutusega on Euroopas asjad halvasti
#000078
Helen Tammemäe: olukorrast ajakirjanduses tegelikult
#000079
Ilmar Raag: ainuüksi hirmu fooni loomine kahjustab sõnavabaduse õhkkonda
#000080
Rain Kooli: ajakirjandusvabadus pole kuhugi kadunud, aga selle maine sai mõlgi
#000081
Martin Helme soovib ERR-i nõukogult "karistamist"
#000083
Hallar Meybaum: riigi "abipakett" tuli tööstusele halvimal ajal
#000087
Kati Kümnik: kas lapse kasvatamine on tervistkahjustav töö?
#000088
Kristi Klaas: rohereformid on majanduse konkurentsivõime üks alustala
#000089
Madis Somelar: kas õpetajad on põhjustanud puudujäägi riigieelarves?
#000090
Kaspar Viilup: virtuaalreaalsus võib olla tulevik, aga mitte veel
#000093
Simple Sessioni rulakvalifikatsiooni võitis alles 13-aastane imelaps
#000097
Kiili: välismängijate arv on balansis, Eesti meesteta liigat ei teeks
#000100
Lavrov: ei Ukraina rahuplaan ega Musta mere viljalepe pole realistlikud
#000101
Barcelona pööras viimase kümne minutiga 0:2 kaotusseisu võiduks
#000102
Teadlased on eri meelt, kas Läänemerest vana sõjamoona väljatoomine on ohutu
#000106
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000107