Ülesande jaoks on vaja kahte sama tämbriga pilli, näiteks kahte samas helistikus ksülofoni, metallofoni, kahte klaverit, plokkflööti, viiulit jne.
#000000
Üks õpilane või õpilaste rühm mängib meloodiat:
#000001
Teine õpilane või õpilaste rühm mängib meloodiat:
#000002
Harjutage paar korda kordamööda viisijuppi. Seejärel mängige mõlemat meloodiat koos ning nüüd kostub üllatusena hoopis uus meloodia, mida kumbki pill eraldi tegelikult ei mängi:
#000003
Seda illusiooni nimetatakse heliredeli illusiooniks (scale illusion), mida teaduslikult kirjeldas muusikapsühholoog Diana Deutch 1973. aastal. Meie kuulmistaju teeb meile tihti trikke, mida on keeruline märgata, ning alles tehnoloogia arenedes on tekkinud võimalus neid avastada. Enamik kuulmistaju illusioone tekivad, kui kuulata sünteesitud helisid, mida looduses ei esine. Heliredeli illusiooni tajub aga ka naturaalsete helidega.
#000004
Muusikapsühholoog Marju Raju seletab, mis meie ajus toimub: “Kuulmissüsteem soovib inimest “aidata” ja korrastada helid loogiliselt. Tavaliselt tekitab üks heliallikas (inimene, loom, loodusnähtus) helisid, mis liiguvad astmeliselt. Näiteks ei tee inimese kõnes helikõrgus normaalselt rääkides suuri hüppeid. Seetõttu arvab aju, et palju loogilisem oleks, kui üks pill mängib laskuvat meloodiat ja teine tõusvat ning korrastab kõlavad helid vastavalt ümber. Seetõttu kuulemegi midagi sellist, mida tegelikult kumbki pill ei mängi. Ja isegi kui proovime kuulata välja mõlemat meloodiat eraldi, ei õnnestu see.
#000005
Heliloojad avastasid selle triki juba enne Diana Deutchi katseid laboris. Näiteks Pjotr Tšaikovski kuuenda sümfoonia viimase osa alguses kasutab helilooja samuti seda illusiooni ning paneb esimese ja teise viiuli mängima erinevaid meloodiad, mis kõlavad kokku hoopis kolmandat moodi. “Me võime ainult mõistatada, mis oli helilooja mõte selle taga. Kas see võib olla romantiline peidetud armastuslaul, mille kuulmiseks on vaja kaht mängijat ja mis muidu jääkski saladuseks?” küsib Marju.
#000006
Enamik meist kasutab muusikat igapäevaselt selleks, et oma emotsioone reguleerida. Muusika abil saab kasvatada näiteks positiivseid emotsioone, maandada ärevust jne. Ometi ei analüüsi me alati seda, millises olukorras millist muusikat kuulame ning miks seda teema.
#000008
Rääkides muusikast ja emotsioonidest, on tähtis eristada, millist emotsiooni muusika kannab, mida me sealt ära tunneme ja seda, kas see emotsioon ka meis endis muusikat kuulates tekib. Uuringud näitavad, et inimesed suudavad üsna kiiresti ja hästi tuvastada emotsioone, mida muusika peaks väljendada, aga see ei pruugi üldse kokku langeda emotsiooniga, mida nad ise sel hetkel tunned, sest meie reakstioone mõjutavad muusikaga seotud isiklikud mälestused, mis on kõigil erinevad.
#000009
Palun jälgi järgmise nädala jooksul oma igapäevast muusikakasutust ja kirjuta üles kõik olukorrad, kus kasutasid muusikat tabelis toodud eesmärkidel (tabeli leiad siit) – näiteks lõõgastumiseks, hea tuju säilitamiseks, nostalgilistel eesmärkidel jne. Võid kirjutada ühe põhjuse taha mitmeid juhtumeid või jätta mõned read tühjaks, kui selliseid olukordi nädala jooksul ei juhtunud. Vajadusel täienda tabelit uute olukordadega, kus muusika just sind aitas.
#000010
Tutvustage soovi korral sõpradele või klassikaaslastele täidetud tabeleid ning võrrelge neis nimetatud muusikat/laule.
#000011
Kas leiate sarnaste emotsioonide puhul muusikas sarnasusi ja erinevusi (mažoor/minoor, tempo, sõnad ja nende keel jne)?
Kas rohkem on sarnasusi või erinevusi?
Kas suudate teha nende laulude alusel oma klassi “hea tuju playlist‘i”, “kurva playlist‘i” jne?
#000012
Muusika aitab meelde jätta keerukat või olulist informatsiooni, sest tekitab meie mälus seose, kuidas selleni vajadusel kiiresti jõuda. Uut infot õppides aitab alati kaasa info loogiline organiseerimine. Muusikat saab loogiliselt organiseerida, kasutades selleks rütmi või meloodiat, st jätta vajalikud sõnad või numbrid meelde lauluna. Selleks võib kasutada mõnda tuttavat muusikat või siis muusika ise välja mõelda. Meie mälu on ka autobiograafiline – me seostame infot oma isiklike elusündmuste ja emotsioonidega, mida teised ei pruugi teada ega samamoodi tõlgendada. Tihti kogeme emotsioone, mis ei ole “puhtad”, vaid milles segunevad positiivsed ja negatiivsed tunded.
#000013
Muusika taust. Reklaamis kasutatakse küll laialt tuntud, kuid siiski üsna vana laulu, mis on ilmselt loodud ammu enne sinu sündi – Bee Gees “Stayin’ alive” (1977). Kas olid varem seda laulu kuulnud? Kui jah, siis kas tead selle laulu teisi sõnu lisaks refräänile? Mis sa arvad, miks jäävad inimestele laulude refräänid paremini meelde kui salmiosad? Miks sobib just selle laulu refrään elustamisreklaamis kasutamiseks?
#000016
Laiem taust. Kas sa teadsid juba varem sellist meest nagu Vinnie Jones või nägid teda reklaamis esimest korda? Miks oli reklaamis kujutatud stereotüüpset maffiaelu? Kas oled nõus, et mõnikord on väga tõsiste teemade puhul okei lisada ka natuke (musta) huumorit? Kui mõtled reklaamis kasutatud muusikale ja näitlejatele, siis milline võiks olla selle reklaami sihtrgrupp (vanus, rahvus)? Kas seda reklaami võiks põhimõtteliselt näidata ka Eestis, kas see töötaks?
#000017
Ülesanne (soovitavalt rühmatöö): mõelge ise välja üks sotsiaalreklaam mõne olulise lühikese sõnumiga, mida saaks esitada lauldes või kasutada muusika abi info meeldejätmisel. Reklaami sihtrühm on Eesti õpilased vanuses 15–18. Filmige klipp (mitte pikem kui 60 sekundit). Kasutage video loomisel kõiki tehnikaid, mida valdate. NB! Inimeste filmimisel peavad kõik osalised olema filmimisega nõus. Kui kasutate olemasolevat muusikat, lisage sellele korrektne viide (pealkiri, helilooja, esitaja).
#000018