Teppo tüüpi lõõtspilli valmistamine ja mängimine
#000001
Teppo tüüpi lõõtspill ehk eesti lõõts on hinnatud simmani- ja kontserdipill üle-Eesti väga erinevate kogukondade hulgas.
#000003
Eesti lõõtspilli mängitakse tänapäeval sünnipäevadel, juubelitel, pulmapidudel, simmanitel üle-Eesti. Lõõtspillinumbrid on osa piirkondlikest, maakondlikest ja ka vabariiklikest laulu- ja tantsupidudest, muusikasündmustest, festivalidest ja laadakontsertidest, samuti ka teatrietendustest. Lõõtspilli mängitakse organiseeritult nii professionaalsete muusikute kontsertidel lava peal kui ka spontaanselt erinevatel rahvakogunemistel, peamiselt simmanitel, kirmaskitel, laatadel. Lõõtspillil mängitakse kõige sagedamini üksi (soolopillina), sageli mängivad ka kaks või rohkem lõõtspillimängijat koos (musitseerides nii kahel pillil koos kui ka vaheldumisi üksinda) või on lõõtspilliga liitunud mõni teine instrument (kitarr, viiul, torupill, akordion, karmoška, kontrabass jne). Oluline ja väga levinud, kuid võõrastele vähem nähtav, on ka lõõtspilli mängimine kodus ja kodune musitseerimine (pere ja sõprade seltsis).
#000004
Lõõtspillimängijaid on tänapäeval erinevast vanusest ja soost. Samuti on väga erinev nende ettevalmistus ja mängustiil. Lõõtspillimängijaid on kogukonnas enamasti väga hinnatud ja tunnustatud, eriti vanemate, kuid ka noorte inimeste seas. Lõõtspillimuusikat eelistatakse pidudel ja kontsertidel, samuti ka kontsertkavades, esitada alati elava pillimehe saatel, mitte kasutada lõõtspillimuusika mängimiseks makki ja CD-plaati või teisi muusikaesitlusvahendeid. Eesti lõõts on seega ka tänapäeval tugevalt seotud pillimehe enda ja muusika elava esitlusega. Eesti lõõtsal mängimise lahutamatuks osaks on pillimees ja tema käitumine, kuna lõõtspill võib sageli üksinda täita orkestri või bändi kohta peol.
#000005
Tänapäeval on eesti lõõtsa võimalik õppida lisaks traditsionaalsele viisile (teist külapillimeest kuulates-matkides) ka erinevates muusikakoolides ja muusikat õpetavates kõrgkoolides üle-Eesti. Lisaks on just noorte (vanuses 13–26) seas saanud populaarseks erinevad, peamiselt suvised, pärimusmuusika- ja pillilaagrid, kus õpetatakse teiste pillide hulgas ka Teppo tüüpi lõõtspilli, samuti on populaarsed erinevate asutuste juures toimuvad pikemaajalised (3–2–5 kuud) rahvamuusika – või lõõtspillikursused täiskasvanutele. Lisaks sellele on lõõtspilli mängimisele pühendatud mitmed kultuurisündmused Eestis – Tartu Lõõtspillifestival, lõõtspillimängijate võistumängimine Võru Folkloorifestivalil).
#000006
Teppo tüüpi lõõtspilli valmistamine. (vt. lisatud fail)
#000007
Teppo lõõts valmistatakse käsitööna. Protsess on pikaajaline ja väga erinevaid oskusi nõudev. Sageli on pillide ehitajad spetsialiseerunud teatud elementide valmistamisele (vahelõõts, otslauad, häälestamine jne). Iga pill on unikaalne, lõõtsale annavad väga kauni välimuse iga meistri oma fantaasia järgi valmistatud vasest või valgevasest ornamentika. Materjalides on veel kasutusel ka terasplekk ja alumiinium.
#000008
Lõõtspillide ehitajaid on Eestis väga vähe ning paljud nendest on juba üsna kõrges eas. Samas on viimastel aastatel kasvanud nõudlus uute pillide järele ning tänu sellele on lõõtspillimängijate kogukonnast välja kasvanud ka uusi ja noori pillimeistreid. Lõõtspilli ehitamist peetakse, võrreldes teiste enamlevinud rahvapillidega, üsna keerukaks ettevõtmiseks just töö mahukuse ja spetsiifilisi oskusi nõudvate tehnikate tõttu (häälestamine jne). Traditsiooniliselt on olnud ja on ka tänapäeval lõõtspilli ehitajad meesterahvad, samas kui pillimängijate hulgas leidub nii mehi kui ka naisi.
#000009
Oma esimese pilli tegi Teppo valmis oma juttude järgi 15. aastaselt (1890. aastal). Teppo lõõtsa muusika ja pillidel mängimise hiigelaeg jääb Teppo eluaja ümber (29. august 1875 – 7. detsember 1959). Kui toona oli igas Eestimaa (eriti Lõuna-Eesti) külas oma pillimees, siis tänapäeval on Teppo lõõtsal mängivate külapillimeeste ja ka pillide endi arv vähenenud, pilli õppimine on saanud külapeol teisi pillimehi kuulamis-matkimis-meetodilt enam organiseeritud õppekavadega pillilaagritesse, täiskasvanute pillikursuste ja muusikakoolide pärusmaaks.
#000012
Lõõtspillimuusika juures kasutatakse terminit „külapillimehe” stiil, mis tähistas ja tähistab ka tänapäeval ühte vanimat lõõtspillil mängimise stiili (näiteks pillimees Karl Kikas). Kasutatakse ka terminit võru lõõtspillimängu stiil või võru stiil. Teaduslikult võttes on stiilid alati seotud piirkonna või konkreetse mängijaga (ka koolkonnaga, näiteks: Karl Kikas – Aivar Teppo, Ants Taul – Tarmo Noormaa).
#000013
Lõõtspillimängu õpiti traditsiooniliselt teisi oma ja võõra küla pillimehi kuulates ja nende mängu matkides, kuni igal pillimehel kujunes oma isikupärane stiil. Aja jooksul on muutunud Teppo lõõtsal mängitavate lugude stiil ja lõõtspillimuusika kõla. Lood on saanud mõjutusi teistest muusikažanritest ning uued ja nooremas pillimehed mängivad lõõtsal lugusid iirilikust stiilist rokilikuni.
#000014
Nähtuse, oskuse, teadmise edasiandmine ja -kandumine
#000015
Teppo lõõtspillimuusikat ja pillimängu nähakse ja kuuldakse simmanitel, pulmades, laatadel, messidel, festivalidel ja kontsertidel. Kuna need on peamiselt kogupereüritused, toimub passiivne kultuuritraditsiooni õppimine juba väiksest peale.
#000016
Teppo tüüpi lõõtspilli õppimine on tänapäeval üsna populaarne. Akadeemilisel tasandil saab Teppo lõõtspilli õppida erinevates kõrgkoolides. Teiseks levinud õppimisvõimaluseks on erinevad laagrid, kursused, õppepäevad ja töötoad, mida korraldatakse kas iseseisvalt või erinevate festivalide või teiste muusikasündmuste raames ja mille korraldajateks on kohalikust aktiivist koosnev kogukond, organiseerumata huviliste ring või juriidiline asutus, seltsing või MTÜ. Pilliõppijateks on nendes vormides nii noored kui ka täiskasvanud, sõltuvalt laagri või kursuse suunitlusest. Mõlematel õppimise vormidel õpetajateks oma alal tunnustatud ja ka tänapäeval aktiivselt tegutsevad lõõtspillimängijad. Kolmanda pilliõppimise meetodina kasutatakse laialdaselt individuaaltundide võtmist, kus huviline pilliõppija palub ennast võtta mõne tegutseva lõõtspillimängija õpilaseks.
#000017
Enamasti antakse tänapäeval nii laagrites, muusikakoolides kui ka teistes õppeolukordades pillimängimise oskust edasi eraviisiliste individuaaltundide kaudu, kuid lihtsamaid põhitõdesid õpetatakse ka gruppides. Teppo lõõtsal mängima õppimine toimub matkimise meetodil, harva kasutatakse noodikirja. Oluline osa õppeprotsessis on ka tänapäeval erinevate pillimeeste stiilide kuulamine-vaatamine (arhiivilindistused, CD- ja DVD-plaadid, kontsertidel ja simmanitel käimine ja pillimeeste järgimine)
#000018
Õppeprotsess on meistri(te) ja õpilase vaheline pikk dialoog, mille tulemusel kujuneb õpilasel välja oma isikupärane stiil. Selline õppimismeetod sobib Teppo lõõtsa mängimisstiiliga ja pilli helilise häälestusega.
#000019
Suur osa Teppo lõõtsa oskuslikult mängida valdavaid pillimehi on juba kõrges vanuses ning uute huviliste pealekasvu piirab kvaliteetsete Teppo pillide väike kättesaadavus ja uute pillide puudus, samuti pilli kõrge hind.
#000020
Seega on Teppo lõõtsa püsimajäämiseks esmatähtis uute pillimeistrite põlvkonna pealekasv.
#000021
Traditsioonilist „külapillimehe“ stiili valdavaid õpetajaid on pilliõpetajate seas väike arv. Ohuks on uute mängijate teadmatus ja suutmatus teha vahet erinevate mängustiilide ja nende mõjude vahel.
#000022
Üle-Eesti toimuvad erinevad lõõtspilli õppimisele ja valmistamisele pühendatud traditsioonilised ja ka spontaansed ettevõtmised: lõõtspilli võistumängimine Võru Folkloorifestivali raames, Tartu Lõõtspillifestival, pillilaagrid, kursused ja õppepäevad lastele ja täiskasvanutele (näiteks Põlvas toimuv üle-Eestiline 5–7 kuune lõõtspillimängijate alg- ja jätkukursused)
#000023
Alates 2005. aastast toimib Jüri Uppini nimeline sihtkapital, mis toetab lõõtspillimuusika edendajaid ja lõõtspilli valmistajaid.
#000024
Heino Tartes kõneleb, kuidas õppis pillimängu ja arutleb on pillimängija loomusest.
Filmilõik ERR arhiivist saatest Eloline, 2005.
#000028
Heino Tartes on Põlva maakonnas elav Teppo tüüpi lõõtspilli (Teppo lõõtsa) mängija, õpetaja ja lõõtspillide ehitaja. Ta õpetab Põlva Muusikakoolis lõõtspilli eriala kinnitatud õppekava alusel.
#000038
Heino Tartes on üks mitmekülgsemaid ja järjekindlamaid lõõtspillimängijaid ning lõõtspillimuusika edendajaid Kagu-Eestis. Pikaajalise tegevuse kõrval interpreedina on ta kogemuste ja kontaktide kasvades järjest rohkem muutunud ka lõõtspillimuusika tunnustatud tutvustajaks ja õpetajaks.
Heino Tartes on uurinud Põlva maakonna lõõtspillimängijate elulugusid ja andnud välja mitmeaastase uurimistöö tulemusena kogumiku “Põlvamaa lõõtsamängijad”, koostamisel on ka järg “Võrumaa lõõtsamängijad”. Esimene kogumik leidis väga hea vastuvõtu nii lõõtsamängijatelt kui laiemalt huviliste hulgalt.
#000039
Teppo tüüpi lõõtspilli mängib Heino kapellis “Heino Tartes ja Sõbrad” ja Põlva-Võru rahvamuusikaorkestris “Elurõõm”, samuti lõõtspillimängijate kursuselt välja kasvanud lõõtspilliansamblis.
#000040
Eestis leiduvate uute lõõtspillide vähesus ajendas Heinot tegema 2007. aasta keskel algust lõõtspilli ehitamisega. 2010. aasta sügise seisuga on Heino valmistanud juba kakskümmend uut Teppo tüüpi lõõtspilli.
#000042
Teppo tüüpi lõõtspillitraditsiooni elujõulisus ja püsimajäämine on Heino jaoks väga oluline. Ta on seadnud eesmärgiks elavdada kunagi nii lõõtsameeste poolest rikast Põlvamaa rahvamuusikamaastikku, tuua juurde uusi noori lõõtsamängijaid ja otsida ja koolitada uusi pillimeistreid.
#000043
Teadmise, oskuse omandamine ja täiendamine
#000044
Esimese tutvuse lõõtspilliga tegi Heino Tartes oma isa pilli kaudu. Nende kodus oli lõõtspill, mida Heino isa sageli mängis. Pilli näppimine oli toona noorele lapsele keelatud, sest lõõts oli väga hinnaline, kuid salaja sai siiski tehtud varajases nooruses esimesed tutvused lõõtspilliga.
#000045
Teppo tüüpi lõõtsa ehitamisega tegi Heino algust 2007. aasta keskel, kui Põlvas oli juba alustanud I lõõtspillimängijate algkursus. Lõõtsa tegemist õppima ajendaski just eelpoolnimetatud kursus, kuna soovijaid oli tunduvalt rohkem kui vabu lõõtspille.
#000047
Pilliehituseks vajalikud tööriistad laenas Heino teiste Lõuna-Eesti meistrite käest, nende juures käib ka ehitus- ja häälestusnippe õppimas (tegi intervjuusid, vaatles, filmis, katsetas ise).
#000048
Heino Tartes annab palju tunde eraõpetajana, samuti õpetab lõõtspilli lisapillina Põlva muusikakoolis.
#000049
2008. aasta sügisel sai alguse koostöös Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskuse ja Põlva Muusikakooliga Lõõtspillimängijate algkursus, mille eesmärgiks oli õpetada soovijaid lõõtspilli mängima. Tänaseks on kursus toimunud juba neli korda ning kokku on nendel osalenud ligi 150 pillihuvilist üle-Eesti, kursuselt on välja kasvanud mitmeid uusi pillimehi.
#000050
2009. aasta hakkas tegutsema lisaks lõõtspillimängijate kursusele paralleelselt ka pillimeistrite kursus, kus õpetati lõõtspilli ehitamiseks vajalikke teadmisi. Nii lõõtspillimängijate kui ka -meistrite kursuste eestevdajaks on Heino Tartes, kursused toimuvad Põlva Muusikakoolis.
#000051
Teppo tüüpi lõõtspilli mängimist takistab pillide vähesus ja uute pillide kõrge hind (alates 40 000 kroonist) ning käsitööna tehtud pilli pikk valmimisprotsess ja suur töömahukus.
#000053
Teppo tüüpi lõõtspill oli ka 2010. aastal toimunud II Uma Peo sümbolpilliks, mille tarbeks Heino Tartes valmistas lõõtsakujulise peo maketi (vt. foto).
#000054
Avalikkusele suunatud tegevused ja teenused
#000055
Konsultatsioon: Teppo lõõtspilli mängimise tehnikad, lõõtspilli ehitus, valmistamine, häälestus.
Müük: Lõõtspillide müük. Erialase kirjanduse (Põlvamaa lõõtsamängijad) ja muusika müük.
Õpetamine: Teppo tüüpi lõõtsapillil mängimise algõpe ja ka edasijõdnutele õpe.
Muu: Esinemine kapelliga Heino Tartes ja Sõbrad, rahvamuusikaorkestriga Elorõõm, esinemine ühe ja kahe lõõtsamängijaga koos.
#000056
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, lõõtsaõpetaja
#000064
Tarmo Noormaa on lõõtsamängija, kes tunneb kohalikke lõõtsapillimängu traditsioone, mängib ise lõõtsa ja õpetab seda oskust ka edasi teistele. Ta mängib lõõtsa pulmades, perekondlikel tähtpäevadel, külapidudel, festivalidel. Lõõtsa võtab Tarmo kätte iga päev, sest muudmoodi ei saa – lõõtsa kärisev tämber mõjub hingele hästi ja muudab maailma värvilisemaks. Lõõtsamäng annab võimaluse ammutada minevikust väge ja paisata seda tänapäeva.
#000066
Pillimees on kogukonna liige nagu näiteks seppki ja ilma sellise jaotuseta poleks kogukond tervlik. Tarmo peabki ennast eelkõige külamuusikuks, kellel on roll oma inimeste seas täita. Tarmo toob välja pärimusmuusika tähtsuse inimeste jaoks nõnda: “Tunnetan pärimusmuusika rolli ühiskonnas laiemalt ja leian, et see võiks olla palju suurem kui hetkel on. Ühe rahvuse identideeti juurde kuulub keele kõrval vältimatult ka muusikaline emakeel. Ilma nende mainitud rahvuse tunnusteta poleks me eestlased. Samas annab pärimusmuusika tausta mõnusale seltskondlikule äraolemisele aga miks ka mitte individuaalsele?”
#000067
Tarmo ütleb oma õpetajate kohta nõnda: “Mulle väga meeldib nende mängustiil: dünaamika, lugude valik, musikaalsus. Täiendan oma oskusi iga päev salvestusi kuulates ja harjutades. Parimad õppimisvõimalused on muidugi külaskäigud lõõtsameeste poole ja Tartu Lõõtspillifestival ja Teppo nimeline võistumängimine Võrus.”
#000069
Tarmo Noormaal on mitmeid õpilasi, kes temalt pillimägu õpivad. Samas on ta lõõtsaõpetaja Võru ja Haanja lastele. Tarmo: “Mul on ka mõned õpilased, kes õpivad minult lugusid tunnetust ja taustsüsteemi, oskust tantsuks mängida. Annan oma oskusi edasi kõigile, kes on lõõtspillimängust huvitatud erinevates laagrites, eratundides, vestlustes, seminaridel, koolitustel.”
#000070