„Seega, hakati otsima lahendust, kuidas nihutada soovitud suunas nende inimeste käitumist, kes eriolukorras 2 + 2 reeglit eirasid. Panime kokku stsenaariumi patrullpolitseinikule, kuidas ta peaks nende inimestega suhtlema. See stsenaarium koosnes kolmest osast: 1) esiteks näitlikustati, milline on 2-meetrine vahemaa, 2) teiseks viidi läbi miniviktoriin koroonaviiruse kohta ja 3) kolmandaks astuti inimesega dialoogi, kus paluti tal jõuda mingisugusegi lubaduseni, mida inimene saaks ise teha, et koroonaviiruse levikut vähendada,“ selgitas ta.
#000008
Muu hulgas olid miniviktoriinis sellised küsimused: „Kas teadsid, et koroonaviirusega võid inimesi nakatada ka siis, kui sa ise ei teagi, et oled haige?“ ja „Koroonaviirus on eriti ohtlik vanematele inimestele, mis sa arvad, kas ka sinuvanused võivad seda põdeda nii raskelt, et vajavad haiglaravi?“.
#000009
Uusberg tõi välja, et enamik seaduserikkujaid olid noored mehed, kelle puhul koroonaviiruse riskitaju oli suhteliselt madal. Eelnevate küsimuste vastusena anti neile vastav statistika – kõikides vanustes oli sel hetkel haiglates inimesi – ja uuriti, kas inimesed teavad, mida nendega täpselt tehakse, kui nad koroonaviiruse tagajärjel peaksid haiglasse sattuma ehk selgitati, mis peitub enamiku inimeste jaoks abstraktse kunstliku hingamise termini taga.
#000010
Uusberg ütles, et eriolukorra tõttu ei olnud selle uuendusliku lähenemise puhul võimalik efektiivsuse uuringut läbi viia, nii et oleks olnud näiteks üks linn Eestis, kus müksamise lähenemist rakendatakse, ja teine, kus seda ei rakendata.
#000011
Enne uudse lähenemise laiemat käikulaskmist testiti seda patrullpolitseinikega. „Üks tagasiside oli selline, et kui oldi lähenetud napsutavale meeste seltskonnale, tehti kogu see protseduur läbi ja jõuti kohani, et mida te lubate ise teha koroonaviiruste leviku vähendamiseks, oli vastus: me enam samast pudelist ei võta,“ tõi ta humoorikaks näiteks, et müksamine tähendabki väikeste sammudega suhtumise nihutamist.
#000013
„Eksperimendi autorid selgitavad seda järgmiselt: see, kuidas inimesed otsuseid langetavad, on sageli kombinatsioon kahest inimpsüühikas tegutsevast süsteemist, mida Daniel Kahneman nimetab kiireks ja aeglaseks mõtlemiseks, tehniliselt süsteem 1-ks ja süsteem 2-ks. Süsteem 1 ehk kiire mõtlemine on see, mida me eesti keeles nimetame vaistuks ja süsteem 2 ehk aeglane mõtlemine on see, mida me nimetame kaalutlemiseks,“ selgitas Uusberg.
#000021
Ta tõi välja, et kui inimestele anda aega, siis langetavad nad otsuse pigem kaalutletult, mitte ei reageeri käsutamisele, mis tekitab pigem tõrjereaktsiooni. Aga kui inimestel ei ole väga palju aega mõtiskleda, siis töötab käsutamine paremini: selles katses, kui silt oli treppidele väga lähedal, siis jäi aega otsuse tegemiseks vähe, kui kaugemal, siis rohkem, ja vastavalt sellele muutus ka tulemus.
#000022
Teiseks tegeletakse müksamise puhul olukorra ümberkujundamisega – seda, et inimesed käiksid rohkem trepist, oleks võimalik saavutada ka tõstes koolihariduses inimeste teadlikkust tervisest, nii et nad hakkaksid tegema erinevaid mõistlikke otsuseid.
#000025
„Kui meil on mitu valikut ja üks neist on ebasoovitav, siis on üks variant see ebasoovitav variant lihtsalt ära keelata – mis ei ole halb variant, aga teinekord kaasnevad sellega negatiivsed tagajärjed. Müksamise puhul jõutakse aga selleni, et las see negatiivne variant olla ka inimeste valikute hulgas, aga soovitatav käitumine tuleb tugevamalt esile tuua,“ selgitas Uusberg uuendusliku mõttelaadi, mida saab edukalt kasutada just riigi jõustruktuuride tegutsemises.
#000029
Nutikas on muuta käitumise psühholoogilisi ajendeid
#000030
Võtmekohaks müksamise puhul on ka olukordade, mitte inimeste ümberkujundamine.
#000033
Ehk siis – müksamisega ei mõjutata niivõrd käitujat ennast kuivõrd tema psühholoogilisi ajendeid ja teda mõjutavat olukorda. „Treppide juurde sildi panemine ei lähtu lootusest, et kui me selle sildi ära võtame, siis inimene jääbki jala käima. Pole välistatud, et inimene pikaajalise müksamise tagajärjel muutub, aga see ei ole selle lähenemise fookus – oluline on võimaluste parandamine või selle nähtavale toomine, mida teised teevad,“ ütles ta.
#000037
Müksamisega saab mõjutada inimese investeerimise ja säästmise otsuseid või tema maksekäitumist või suunata teda tervislikumalt toituma, tõi ta oma ettekandes välja ka vastavad katsed.
#000038
Uusberg ütles, et oluline on see, et inimeselt ei võeta valikuid ära, vaid suunatakse teda käituma tema enda huvides ning suurte ja ühiskonnale äärmiselt oluliste käitumisnormide juurutamisel – nagu praegu maskide kandmine või vaktsineerimine – võib uudne lähenemine anda uusi võimalusi keeruliste olukordade lahendamiseks.
#000040
4. Teata sobimatust kommentaarist. Notice-and-take-down.
Sobimatu kommentaari avastamisel palume sellest teavitada. Selleks on iga kommentaari küljes nupp “Teata sobimatust kommentaarist”. Pealinn lähtub kommentaaride jälgimisel notice-and-take-down printsiibist – kasutajat kutsutakse üles halvast kommentaarist teatama (notice), toimetus vaatab laekunud teateid ja reageerib vastavalt kommentaari kustutades (take-down) või heaks kiites. Toimetus jälgib laekuvaid teateid regulaarselt ja kõrvaldab reegleid eiravad kommentaarid esimesel võimalusel. Esmajärjekorras tegeletakse kasutajaid isiklikult puudutanud kommentaaridega.
#000051
Võitlus ohtliku valgusega: Säravad reklaamid ja tuled eksitavad linde ja rikuvad inimeste tervist
#000056