UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Teadur: sulaselge vale polegi nii selge
#000005
Esmalt tasub analüüsida allikat, kes lugu või narratiivi edastab, ja mõelda, mis võib olla tema motiiv sellise materjali edastamiseks.
#000006
Valet võiks tõepoolest kaugelt ja lihtsalt ära tunda. Ometi kuuleme sõpradelt-tuttavatelt-perekonnaliikmetelt pärast valeinfo lõksu sattumist hoopis teist reaktsiooni: ma ei osanud isegi kahelda, kirjutab Signe Ivask veebiajakirjas Peegel.
#000007
Uurijad on senist "valeuudiste" (fake news) diskursust täpsustanud. Defineerimisel lähenetakse tihtilugu väärinformatsiooni levitamise eesmärgist ja valeuudiste asemel räägitakse infokorratusest (information disorder). See on katusetermin, millel on kolm tüüpi.
#000008
Esimene on valeinformatsioon, mille eesmärk pole tahtlikult kahju teha, vaid võib olla inimlik eksimus. Näiteks kui jagatakse aegunud statistikat või artiklit. Võib juhtuda ka, et osa materjalist on korrektne, ent killuke tekstist on vale. Korrektse konteksti sisse pisikese vale ära peitmisel võib olla aga ka pahatahtlik eesmärk, nagu selgitab meediauurija Marju Himma-Kadakas.
#000009
Teine tüüp on desinformatsioon ehk teave, mis on vale ja mille eesmärk on kellelegi kahju tekitada. Näiteks jagab ja levitab ühe firma omanik konkurendi kohta valeinformatsiooni, et tema mainet, tegevust ja autoriteetsust kahjustada-õõnestada.
#000010
Kolmas on teave, mis pole otseselt vale, aga mida kasutatakse vaenulikul viisil. Näiteks antakse mingisugusele fotole uus (ebatäpne või suisa vale) kontekst. Selliseid juhtumeid on mitmeid ja tihtilugu seotud valimistega. Fotograaf Mark Makela kirjeldas ühte sellist kaasust 2016. aastast, kui Ameerika Ühendriigid valisid presidenti ja kandideeris oli ka Hillary Clinton.
#000011
Sulaselge vale polegi nii selge
#000013
Nagu eelnevatest kirjeldustest näha: informatsioon pakendatakse usutavasse vormi ja matkitakse usaldusväärsust suurendavaid tegureid. Lisaks esitatakse teave loogilise ja veenva narratiivina. Clinton oli ju tõesti mitme inimese käevangus, kuidas peaksin kahtlema selles, et ta pole haige, sest haigeid inimesi toetatakse ju täpselt nii nagu sel pildilgi.
#000014
"Eriti kriitiline tuleb olla sotsiaalmeedias, kus inimesed saavad esitada just neile sobivat narratiivi."
#000015
Esmalt tasub analüüsida allikat, kes lugu või narratiivi edastab, ja mõelda, mis võib olla tema motiiv sellise materjali edastamiseks. Eriti kriitiline tuleb olla sotsiaalmeedias, kus inimesed saavad esitada just neile sobivat narratiivi. Veel üks manipuleerimise võte on see, et kasutatakse väljendeid nagu "uuringud kinnitavad" või "teadlased ütlevad", aga kas on välja toodud ka need uuringud ja teadlased? Ei? Kas siis tasub lugu usaldada?
#000016
Ajan asja veel keerulisemaks: viited ei tähenda, et narratiivi tasub pimesi usaldada. Teadusmaailmas eksisteerivad võlts-teadusajakirjad, neid nimetatakse ka röövajakirjadeks ehk predatory journals, milles ilmunud artikleid ei eelretsenseerita. Seega võib seal avaldada igasugu suvalist (väljamõeldud) materjali.
#000017
Guugeldage ajakirja, kus uuring avaldati, ja teadlasi, keda artiklis mainitud. Mõnel juhul on nimi õige, aga inimene ei tegele üldse valdkonnaga, mille eest ta on artiklis vastutama pandud. Vahet tuleb teha sellelgi, kas teadlane on kirjutanud arvamusloo, populaarteadusliku artikli või teadusartikli. Neid näpunäiteid, mida silmas pidada, on veel ja veel.
#000018
Kes seda kõike jõuab kogu aeg silmas pidada? Piisab sellestki, kui edaspidi suhtute informatsiooni, mis, eriti mitteametlikest allikatest, teieni jõuab, kriitilisemalt kui seni. Mõtlete ja uurite materjali tausta enne, kui seda teistega jagate.
#000019
Kuidas tarbida infot tervislikult: viis lihtsat soovitust
#000021
Kuidas kaitsta end ja teisi valeinfo eest?
#000022
Mis kasu on meediakirjaoskusest ehk meediataibust?
#000023
Minutiloeng: mis muudab palgapäeva oluliseks?
#000024
Laste kriitikameelt pärsib usk meediaplatvormide aususesse
#000025
Ajakirjanduse professor: võim peab ikka ajakirjandust natuke kartma
#000026
Eesti otsib sõja tõttu vähenenud välistudengivoogu uutest riikidest
#000028
Eesti toidujulgeolek vajab senisest suuremat tähelepanu
#000029
Hennoste: ükski meediaorganisatsioon pole ju ilma väärtuste ega ideaalideta
#000031
"Vaata, et kuuli ei saa": Eesti ajakirjanikud kogevad eri liiki ähvardusi
#000032
Animatsioon: geneetika selgitab, kust on pärit eestlaste esiisad
#000035
Maailma rahvaarv ületab novembris kaheksa miljardi piiri
#000036
Tallinna valgusreostus on koroona järel hüppeliselt kasvanud
#000039
Hans Väre: maakonnalehed ei ole omavalitsuste sülekoerad
#000040
Doktoritöö näitab, kuidas elukeskkond võib rahvuslikku kuuluvust muuta
#000044
Professori soovitused vanematele sotsiaalmeedias lastepiltide postitamiseks
#000046
Teadlane: maailm ei ole aja jooksul muutunud vägivaldseks ja ebaturvaliseks
#000049
Hüvasti, suveaeg! Miks seda nüüd tarvis oligi?
#000050
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000057