UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Uuring: viirusnakkuste põdemine võib kergitada ajuhaiguste riski
#000005
Näiteks seostus gripp umbes viis korda suurenenud ohuga dementsuse tekkeks. Autor/allikas: William Brawley/Flickr (CC BY 2.0)
#000006
Gripp ja muud viirusnakkused võivad olla seotud kuue ajuhaiguse tekkega, sealhulgas Parkinsoni ja Alzheimeri tõbedega, kirjutab USA teadlasrühm. Uuring ei tõesta samas otseselt, et viirused neid haigusi põhjustavad ja esialgu on tegu vaid korrelatsiooniga.
#000007
Rühm USA teadlasi leidis suure andmehulga põhjal seose levinud viiruste nagu gripi ja kuue neurodegeneratiivse haiguse vahel. Ehkki töö avardas varasematest uuringutest saadud teadmisi, hoiatavad asjatundjad, et uuringu ülesehitus ei võimaldanud leida põhjuslikke seoseid. Kuna töö põhines elektroonilistel haiguslugudel, mitte täiendavalt võetud proovi analüüsil, saab rääkida üksnes korrelatsioonist, vahendab Science News.
#000008
Seoseid viiruste ja närvisüsteemi haiguste vahel on leitud varemgi. Näiteks on teada, et gripiviirus on seotud Parkinsoni tõve, genitaaltüügaste ja dementsusega. Üks mullune uuring paljastas aga, et multiskleroosile eelnes peaaegu alati nakatumine Epstein-Barri viirusega.
#000010
Mullusest tööst kannustatuna huvitas USA riikliku terviseinstituudi (NIH) teadureid, kas nad suudavad suurandmeid kaevandades leida veel taolisi seoseid. Seejuures keskendusid nad kuuele neurodegeneratiivsele haigusele: Alzheimeri tõvele, Parkinsoni tõvele, dementsusele, amütroofsele lateraalskleroosile (ALS), multiskleroosile ja vaskulaarsele dementsusele.
#000011
Üks uuritud andmebaasidest oli FinnGen – Soome suur biopank, mis sisaldab muu hulgas inimeste haiguslugusid. Sealt leidis töörühm ligi 26 000 inimest, kellel oli vähemalt üks kuuest ajuhaigusest. Uurijad vaatasid järele, kas need inimesed olid varem põdenud ka mõnd viirusnakkust.
#000012
Nad leidsid, et 45 juhul eelnes ajuhaigusele viirusnakkuse põdemine. Teisisõnu põdesid ajuhaigustega inimesed mõnd viirushaigust sagedamini kui ligi 309 000 ajuhaiguseta kontrollrühma inimest.
#000013
Järgmiseks uudistas töörühm Ühendkuningriigi biopanga andmebaasi. Täpsemalt vaatasid nad seal läbi 106 000 inimese andmed, kellest enam kui 96 000 paigutusid kontrollrühma. Uurijad otsisid sealtki märke Soome andmetest leitud 45 paari kohta. Ühendkuningriigi andmetes nähti ainult 22 seosepaari. Oma töös keskendusidki autorid neile 22 seosele.
#000014
Kõige sagedamini eelnes mõne neurodegeneratiivse haiguse tekkele gripiga kaasnenud kopsupõletik. Autorite sõnul pidas see multiskleroosi kõrvale jättes paika kõigi uuritud ajuhaigustega puhul.
#000015
Ajuhaigustest seostus viirusnakkustega kõige sagedamini dementsus. Viimane seostus kuue erineva viirusega, sealhulgas kopsupõletikuta gripi ja harvaesineva viirusliku entsefaliidiga.
#000016
Kõige tugevama seose leidis töörühm Alzheimeri tõve ja viirusliku entsefaliidi vahel – võrreldes kontrollrühmaga oli viiruslikku entsefaliiti põdenud inimestel risk Alzheimeri tekkeks 31 korda suurem.
#000017
Ülejäänud seosed viitasid aga mõõdukamala haigusriskile. Näiteks seostus gripp umbes viis korda suurenenud ohuga dementsuse tekkeks.
#000018
Ükski viirusnakkus ei paistnud pakkuvat ajuhaiguste eest kaitsvat mõju. Samuti ilmnes, et pea kõigis paarides oli üks osapool neurotroopne viirus. See tähendab, et tegu on viirusega, mis võib tungida kesknärvisüsteemi; sellised on näiteks ohatis, vöötohatis või mõned gripitüved.
#000019
Uuringuga mitte seotud eksperdid osutavad siiski mitmele töö kitsaskohale. Kõige enam toovad nad esile, et leitud paare ühendab üksnes korrelatsioon: leiud ei tõesta, et viirused ajuhaigusi otseselt põhjustaks.
#000020
Ekspertide sõnul võib näiteks olla, et mõni inimene on pärilikult nii viirustele kui ka Parkinsoni tõvele teistest vastuvõtlikum. Ühtlasi võivad neurodegeneratiivsete haiguste teket mõjutada ka muud keskkonnategurid.
#000021
Uuringu vanemautor Andrew Singleton möönab samuti, et ajuhaiguste riski ja viiruste põhjusliku seose leidmiseks tuleb veel teha tükk tööd.
#000022
Uuringuga mitte seotud Oxfordi Ülikooli geneetilise epidemioloogi Cornelia van Duijni sõnul õõnestab oluline osa uuest analüüsist ise mõtet, et viirused vallandavad haigusi. Nimelt püüdsid autorid Soome andmete põhjal määrata iga paari seose tugevust üks, viis ja 15 aastat peale nakkuse läbipõdemist.
#000023
Kuna neurodegeneratiivsete haiguste tekkeks kulub aastakümneid, võinuks eeldada, et haigusrisk on suurim just 15 aastat peale nakkusest paranemist. Töös nähtus aga vastupidine: pea kõigis paarides oli risk tavalisest suurem just aasta peale viirushaiguse põdemist ja ajapikku risk vähenes.
#000024
Van Duijni sõnul on see tavaliselt epidemioloogide jaoks märk, et viirusnakkus ise ei pruugigi haigust soodustada – pigem võib see olla ajuhaiguse kõrvalnäht. Tema sõnul on teada, et näiteks dementsuse diagnoosile eelnevatel aastatel on inimeste ainevahetus ja immuunsüsteem tugevalt häiritud.
#000025
Uuele tööle heidetakse ette veel sedagi, et autorid toetusid elektroonilistele haiguslugudele. See tähendab, et andmestik kätkes ainult viirushaigusi, mis kulgesid inimestel nii raskelt, et nad vajasid arstiabi. Järelikult võis autoritel kahe silma vahele jääda tuhandeid kergemalt kulgenud nakkusi ja kogu järeldus kujuneda seetõttu vildakaks.
#000026
Mulluse multriskleroosiuuringu vanemautori Alberto Ascherio sõnul peab arvestama sellegagi, et haiguslugude andmebaasides võivad diagnoosikoodid olla petlikud. Näiteks võib arst kasutada multriskleroosi koodi, kui tellib patsiendile selle haiguse tuvastustesti. Kui ka siis testi tulemus negatiivseks osutub, võib kood ikkagi haiguslukku jääda. Teisisõnu pole haiguslugude andmebaas Ascherio sõnul sellistele küsimustele vastamiseks parim allikas.
#000027
Ascherio ise kasutas oma kolleegidega USA sõjaväe andmebaasi külmutatud seerumiproove. Nad otsisid neist antikehi, et saada vankumatut tõestust, kas ja millal iga uuritud inimene Epstein-Barri viirusega nakatus.
#000028
Araabia Ühendemiraatides sai kinnitust MERS-i juhtum
#000030
Uus ravimikandidaat aeglustas Alzheimeri tõve kulgu kolmandiku võrra
#000031
Gripp võis olla esialgu kalade haigus
#000032
Dementsuse kompetentsikeskuse nõustaja: vanadus ei võrdu dementsusega
#000033
Inimese soolebakterite kooslust mõjutavad isegi tema naabrid
#000034
Talvel võib tervise nõrgim lüli olla külm nina
#000035
Infektsionist koroonaviirusest: meil kõigil on tekkinud immuunmälu
#000036
Müüt või tõde: madalrõhkkond teeb inimese uimaseks
#000037
Müüt või tõde: külma kivi peal istudes saab põiepõletiku
#000038
Kõrvatagused ja varbavahed peavad puhtad olema
#000039
Müüt või tõde: teeleht aitab verejooksu peatada
#000040
Müüt või tõde: kui lihasvalu ei tunne, oli trenn asjatu
#000041
Uuring: enamik Eesti linnapuuke kannab ohtlikke haigustekitajaid
#000044
Avastatud aine aitab astronautide luid hoida
#000045
Füsioterapeut: jutt õigest rühist on iganenud
#000046
Eesti teadlased püüavad seljatada puukborrelioosi kohalike ravimtaimedega
#000048
Nobeli meditsiinipreemia läks mRNA-vaktsiini pioneeridele
#000049
Läinud september oli Eestis mõõtmisajaloo kõige soojem
#000050
Lihtne seade aitab rendirattaga kodutu vaimset tervist hoida
#000051
Ka antiaine kukub ikkagi allapoole
#000053
Siidiussid teevad nüüd puhast ämblikuniiti
#000054
Miks peaks tegema päevas just 10 000 sammu?
#000057
Meelespea täiskasvanule: mille vastu peaks (uuesti) vaktsineerima
#000058
Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja tõhus ravi
#000060
Statistik vastab: milline alkoholikogus jääb veel mõistlikkuse piiresse?
#000061
Kuidas parandada immuunsust? Immunoloogid jagavad praktilisi soovitusi
#000062
Nahaarst: inimene ei tohiks tahta saada pruuniks
#000063
HPV vaktsiinist: ausalt ja emotsioonideta
#000064
Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab
#000066
Suure osa läbipõlemisest põhjustab pikaajaline positiivne stress
#000067
Hambaarst: "tervisliku" mahla joomine võib lapse juba noorelt sandistada
#000068
Tööl käimine on kahjulik ja pole tarvilikki
#000069