Andri Haran: tööstussektor tuleb muuta avatumaks
#000005
MKM-is tööstusvaldkonda koordineerima asunud Andri Haran usub, et töö kujuneb asjalikuks ja edasiviivaks, vähemalt ei tunne ta mingit tõrget töösturitega suhtlemisel. Foto: Julia-Maria Linna
#000006
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) lõi kevadel oma ridadesse uue ametikoha – majandusarengu osakonda loodi tööstusvaldkonna juhi koht ning konkursi kaudu palgati sinna varem kaitseministeeriumis ja erasektori tootmise ja logistika küsimustega tegelenud Andri Haran.
#000007
Tõele au andes oodati tööstusringkondades juba ammu, et valitsusasutustes tekiks ametimees, kes ka otseselt ja konkreetselt just töösturite probleemidega tegelema hakkaks. Siiani oli põhjust nii mõnelgi nimekal ettevõtjal ametkonnale ette heita, et valitsuse ja tööstussektori vahel ei toimu mitte dialoog, vaid seadusandja poolne monoloog teemal, mida tohib ja mida mitte. Ehk siis pigem käskude ja keeldude vormis, mitte arutelude ja läbirääkimiste kujul.
#000008
Nüüd kinnitavad asjaosalised, nii erialaliitudest kui ministeeriumist, et uue ametikoha loomise järel see dialoog ikkagi tekib ning ka töösturite hääl hakkab võimukoridorides valjemini kajama.
#000009
Nüüdseks peaaegu pool aastat ametis olnud Andri Harani on tööstus n-ö omamehelikult vastu võtnud. Ja miks ka ei peaks, sest Haran on varem tootmisettevõtte elu-olu lähendalt nuusutanud, osa tema karjäärist möödus õhuväes, kus ta tegeles lennuvälja logistikaga, vahepeal olnud erasektoris masinaehitusega tegelenud ettevõttes ostu- ja logistikajuht, seejärel kaitseministeeriumis, kus ta tegeles kaitsetööstuse ja hangete valdkonnaga ning edasi jätkus tema karjäär kolme aasta jooksul Milrem Roboticsi ja Milworksi tarneahelajuhina. Just sealt ta MKM-i tuligi.
#000010
Kui palju ühest ministeeriumi ametnikust üldse sõltub tööstussektori areng ja selle suunamine?
#000013
Eks hästi palju oleneb sellest, kust sa tuled. Kui ametnikul on selle valdkonna, mida ta koordineerib, taust tuttav, siis ühest küljest ta mõistab sektori spetsiifilisi vajadusi paremini, teisalt tekib ilmselt ka tööstuse poolelt usaldus lihtsamini. Minu senine töö on küll pikemalt kulgenud avalikus sektoris, ent kokkupuude n-ö reaalse tööstusega on olnud ka kogu aeg olemas. Räägime ühte keelt. See, mida MKM-i tööstusvaldkonna juhilt oodatakse, on selgelt olla vahelüli riigi ja erasektori vahel. Ühest küljest peab see olema inimene, kes toob tööstuse soovid ja mured ministri lauale, teiselt poolt siis edastaks riigi ootused tööstussektorini.
#000014
Aga lõpuks ikkagi otsustavad arengute üle poliitikud?
#000015
Jah, poliitiline tasand otsustab üsna palju, aga julgen kinnitada, et praegune ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt ja majandusarengu asekantsler Sille Kraam on kindlasti laua taga, kui me hakkame tööstusest rääkima. Tööstuse teemad on laual, see pole mingi teisejärguline asi ja kuna seda ministeeriumis mõistetakse, siis seda lihtsam on minul oma tööd teha.
#000016
Kas erialaliidud on tugev partner sellist põhjapanevat arengukava välja töötama?
#000019
Praegu on mul nimekirjas üle 20 erialaliidu. Mõni neist on väga tugev ja aktiivne, mõni on nõrgemas positsioonis ning seda kasvõi sellepärast, et tal on kas ressurssi vähe kõikide teemadega tegelemiseks või pole tal oma ettevõtete toetust. Samas näen ma riigi partnerina eelkõige just erialaliitusid. Arvestades, et Eesti tööstussektor koosneb umbes 7500 ettevõttest, siis tahes tahtmata ei jõua nende kõikidega ükshaaval tegeleda.
#000020
Pealegi on suur hulk teemasid, millega riik peab tegelema, tööstusvaldkondade ülesed. Erialaliidu ülesanne on tuua oma ettevõtete seisukohad riigi n-ö palge ette ja viia info otsuste kohta ettevõteteni. Selleks aga peaks liit olema tugev ja võimekas. On erialaliite, kus ametis vaid üks inimene, kes püüab kõigega hakkama saada, aga ilmselgelt käib töö maht tal üle jõu, on selliseid, kus on kolm või neli inimest. Ja on näha, et kus inimesi rohkem, seal suudetakse oma sektori ettevõtete tegemisi rohkem väärtustada.
#000021
See sõltub ka ilmselt võimekate ettevõtete arvust selles sektoris?
#000022
Enamikes tööstussektorites on tugevad ettevõtted olemas, pigem saab määravaks nende motivatsioon oma erialaliitu toetades valdkonnas n-ö kasutegurit suurendada.
#000023
Tööstuses on selline huvitav asi, et kui laiemalt justkui pööratakse palju tähelepanu digi- ja rohepöördele ning innovatsioonile, aga kui rääkida erialaliitude inimestega, siis tööstusfirmade murekohad on tegelikult natukene teistsugused. Need on n-ö igapäevased mured, millest esikohal on tööjõuprobleem. Kes siis töö ära teeb?
#000026
Siit jõuame edasi hariduseni – tööstuse vaates see hariduse väljund, mis meil praegu on kasutada, ei vasta tööturu ootustele. Mitte ainult kutsekoolide, vaid ka kõrgkoolide insenerihariduse osas. Tegelikult kogu tehnilise hariduse ülesehitus vajab muutust, pealegi tuleb koolidest välja märksa vähem inimesi, kui ettevõtted vajaksid. Aga selles osas on haridus- ja teadusministeeriumiga esmased mõtted ja lahendused ka töös.
#000028
Kuidas tööstus avalikkuse silmis paistab? Ehk siis tootmisettevõtete maine, mis tihtilugu kipub olema selline, et saastav, mürarikas ja parem, kui minu lähikonnas seda ei oleks.
#000030
Tööstuse nähtavus väljapoole on tõepoolest asi, millega peab samuti tegelema. See imago on paraku jah selline, et tööstus on mingi vana ja kulunud, must ja räpane ning üldsegi mitte põnev tegevusala. Samas kõik, kes on mõnes kaasaegses tootmisettevõttes käinud, on avastanud sealt robotid, arvutid, puhtuse ja korra.
#000031
Uusi väljakutseid tuleb tõesti iga päev, mistõttu üks teema, mida edendada tuleb, on koostöö teadus-arendusvaldkonnas. Ettevõtete koostöö ülikoolide ja teadusasutustega, näiteks mis puudutab tootearendust. Pole midagi imestada, kui firmades jääb sellealasest kompetentsist puudu. Mudeli väljatöötamine, mis koostööd aitaks edukalt ja kestvalt toimimas hoida, on üks väljakutse, mis tööstussektorit ees ootab. Ma olen aru saanud, et ettevõtted vajavad teaduse tuge nii praktilise tootearenduse osas kui ka tehnoloogiate testimise vaates. Teadusuuringud võivad olla küll huvitavad, aga nende kasu ilmneb pikas perspektiivis, samas on firmadel vaja ka päevaprobleeme lahendada.
#000033
Absoluutselt, rohepöörde väärtuspakkumine on praegu veel paljudele segadust ja küsimärke tekitav uus teema. Ettevõtja, kes on oma tegemistega faasis, et iga päev tuleb vaeva näha sõna otseses mõttes ellujäämisega, ei suuda roheteemat enda argipäevamurede sekka paigutada. Ent vaadates, mis ümberringi toimub, ei saa me sellest üle ega ümber. Kasvõi põhimõtted, mida pangad laenu andmisel järgivad – n-ö rohelised elemendid peavad olema firma äriplaanis sees, välismaine klient nõuab neid samuti. Seega viie-kümne aasta perspektiivis on need muutused paratamatult tarvis sisse viia. See juhtub niikuinii, isegi, kui ettevõttel ärilises mõttes seda igapäevaselt praegu vaja ei ole.
#000038
Eesti ettevõtted on ju valdavalt väikesed ja nende võimekus panustada sinna, kust otsest kasu esialgu veel ei paista, nigelavõitu?
#000042
Ettevõtjad ootavad, et senisest rohkem teadusraha tuleks rakenduslikesse uuringutesse ehk neile n-ö igapäevaselt vajalikku teadusesse?
#000044
Esimesed arengud selles osas on täna juba toimunud. EAS käivitas eraldi rakendusuuringute programmi, mille kaudu saab raha taotleda just erinevate rakendusuuringute läbiviimiseks. Mulle tundub praegu, et riik liigub igasuguste raha jagamise meetoditega ettevõtluse kesksuse poole. Kõikides osapooltes tekkib vähehaaval arusaamine, et sinna, kust raha tegelikult tuleb, peab ka toetustena panustama.
#000045
Kuidas see teadmine ka massidesse viia, välistamaks kasvõi praegu iga uue tootmise rajamise plaaniga juba eos kaasnevat „mitte-minu-tagahoovis” efekti?
#000046
See haakub tööstuse nähtavuse ja avatuse parandamisega. Meil on muuhulgas plaanis välja töötada kindel plaan, kuidas tööstuse teadlikkust avalikkuse silmis tõsta, seda justnimelt massidesse viia. Praegu veel täpselt ei tea, kuidas seda teha, aga me mõtleme selle välja. Kõik võimalused on laual.
#000047
Aus vastus on, et ei tea. Kuigi mulle tundub, et maavarade uuringud on käinud juba mitu viimast aastat, aga see on tingitud pigem soovist saada ülevaade meie potentsiaalsetest ressurssidest ja sellest, mida oleks võimalik nendega peale hakata. Aga otsest plaani, et ühte või teist n-ö uut maavara kaevandama hakata, minu teada küll olemas ei ole.
#000049
Usun, et tark, uutel tehnoloogiatel põhinev tootmine omab tulevikku, sest Eesti on liiga väike, et teab mis suurt maailmamastaabis mahtu siin toota ei anna. Sestap võiks edukas olla suuremal määral lisandväärtust loov nutikas ja toorainet maksimaalselt ärakasutav tööstus.
#000051
Kaasaegne ERP – puuduv pusletükk tootmise uuele tasemele viimises
#000060