Eesti rahvuslind suitsupääsuke – mida me temast teame?
#000000
Suitsupääsuke on üks kõige paremini tuntud linnuliikides. Ta asustab sageli inimestega samu hooneid, tehes pesa lauta, küüni, pööningule või lausa tuulekotta. Peamiselt pesitseb suitsupääsuke maapiirkondades. Nad ehitavad pealt lahtise, kausja pesa, mis koosneb savist, rohukõrtest ja süljest. Iga pesa ehitamiseks kulub ligikaudu 1000 nokatäit materjali.
#000001
Keskkonnaagentuuri projektis ELME on teadlased ja eksperdid koostanud liigi elupaigamudeli – sinised alad Eesti kaardil on liigile kõige sobilikumad ning valged kõige vähem sobilikud elupaigad. Näiteks eristuvad kaardil vähe sobilikkude aladena suured metsa- ja rabamassiivid.
#000002
Suitsupääsukese tunneb muu hulgas ära pika harkis saba järgi. Isas- ja emaslinde saab väga hästi just saba järgi eristada. Isaslinnu saba on pikem ja sügavama hargiga kui emaslinnul.
#000003
Aastate jooksul on Keskkonnaagentuuri Matsalu rõngastuskeskuse andmetel suitsupääsukesi Eestis rõngastatud üle 88 000 (2020. aasta seisuga) ning teateid taasleidudest on 657.
#000004
Suitsupääsukesi on Eestisse tagasi oodata alates aprilli keskpaigast, kui siia saabub pesitsema 50 – 100 000 paari. Pesitsusperiood on neil pikk: juuni keskpaigast kuni septembrini.
#000006
Liigi arvukus on meil kerges languses. See on seotud väiketalude arvu vähenemisega ja põllumajandustootmise koondumisega suurmajanditesse. Aina vähemaks jääb neid üksiktalupidamisi, kus pääsukesed räästa all pesa tegid. Trendi langus oli tugevam sajandivahetusel, aga praegugi pole langus peatunud.
#000007