UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Oculudentavis khaungraae merevaigus. Autor/allikas: Xing Lida
#000005
Birma põhjaosast leitud saja miljoni aasta vanuses merevaigutükis peitus tiivuline saurus, mille pikkus jäi alla kuue sentimeetri.
#000006
Avastamise hetkel arvati olevat väikseim linnusarnane dinosaurus, ei ole siiski dinosaurus. Uuemad leiud viitavad, et tegu oli roomajaga. Kuna teadusilmas on tavaks eksimustest kiiresti teavitada, siis teeb seda ka Linnuvaatleja – 22. juulil 2020 võtsid uuringu autorid artikli ajakirjast Nature tagasi ning sellel on lisatud märge retracted.
#000007
Uuring ei ole siiski vale – leiu kirjeldus on õige, sel on mitmeid tunnuseid, mida ei ole varem fossiilidel nähtud. Lisaks on tegu unikaalse leiuga. Järeldus, et tegu on dinosaurusega, on uute andmete valguses paraku väär. Paleontoloogias on varasemate teadmiste täpsustumine tavapärane (nagu teaduses üldiselt), sest sageli on leiud osalised ning see raskendab järelduste tegemist.
#000008
Miljonite aastate eest Maal elanud dinosaurustest on üks tuntumaid türannosaurus, kuid teatakse ka mitmeid teisi suuremaid dinosauruseid. Kuna suured loomad kipuvad saama rohkem tähelepanu ja suuremate loomade fossiilid ka säilivad paremini, võib jääda ekslik mulje, et kõik dinosaurused olidki suured, kirjutab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi linnuökoloog Marko Mägi ajaveebis Linnuvaatleja.
#000010
Tegelikult oli enamik dinosauruseid väikesed, ligikaudu kassi suurused, kuid oli siiski ka veel palju väiksemaid – nemad olid ligikaudu sama väiksed kui koolibrid. Kuna väikeste loomade luud ja pehmed koed säilivad halvasti, on seni teada vaid seitse väga väikese dinosauruse säilmed.
#000011
Hiljuti leiti Põhja-Birmast 99 miljonit aastat vana merevaigutükk, milles olid erakordselt hästi säilinud linnulaadse dinosauruse kolju ning ka pehmed koed. See oli aeg, mil dinosauruste liigrikkus Maal oli suur. Leiu puhul oli tegu teadusele uue liigiga, kes sai nimeks Oculudentavis khaungraae. Eesti keeles võiks see tähendada Khaung Ra silmade ja hammastega lindu (oculus - silm, dentes - hambad, aves - lind).
#000012
Tegu on seni teadaoleva väikseima mesosoikumiaegse dinosaurusega, kes oli veidi väiksem tänapäevasest kõige väiksemast linnust – kimalaskoolibrist, kelle pikkus jääb alla kuue sentimeetri ja kaal 2,5 grammi piirile.
#000013
Leitud fossiili lõualuudel on säilinud hambad ning ajukolju pikkus on 7,1 millimeetrit. Näiteks tänapäeval elaval pisikoolibril (Mellisuga minima) on see 8,8 millimeetrit. Tänapäeva linnuliikidest ongi O. khaungraaega võrreldava suurusega koljud ainult koolibritel. Merevaigu geokeemia viitab, et see liik pärineb saarelt, mis omakorda selgitab ka liigi väiksust – just saartel esinevad tavaliselt väikesed liigid või on kehamõõtmed kahanenud.
#000014
Mida on võimalik leiu põhjal järeldada liigi ökoloogia kohta? Oculudetavise silma ehitus näitab, et tema nägemine erines kõigist tänapäevaste lindude omast. Sisalikele sarnane silmaehitus viitab, et lind oli päevase eluviisiga – sellele viitab silma väike pupill; öise aktiivsusega loomadel on pupillid suured. Lisaks paiknesid linnu silmad pea külgedel, mistõttu ei näinud ta ilmselt binokulaarselt nagu näiteks röövlinnud, või kui, siis oli nägemine binokulaarne vaid osaliselt.
#000015
Kuigi valdavalt kippusid tolleaegsetel lindudel hambad taandarenema, oli Oculudentavisel hambaid rohkem, kui teistel teadaolevatel mesosoikumi lindudel, mis viitab, et tegu ei olnud pelgalt taimetoitlasega. Seni on lindude hammaste rohkust seostatud kalade söömisega, kuid Oculudentavise puhul on see kaheldav, kuna leitud fossiili keel ja ülalõug ei sarnane tänapäevaste kalatoiduliste lindude omaga.
#000016
Siiski viitab lõugade ehitus röövtoidulisusele – saagiks võisid olla väikesed lülijalgsed ja teised selgrootud, keda on sama piirkonna merevaigust leitud samuti ohtralt. Kolju ehitus näitab, et vaatamata väiksusele oli linnu hammustus suhteliselt tugevam kui teistel iidsetel lindudel.
#000017
Esimesed uuringud piirdusid leiu kirjeldamisega, kuid tulevikus loodetakse tehnoloogia arenedes biokeemiliselt analüüsida pehmeid kudesid, mis võivad heita valgust linnu elu detailidele, näiteks värvile.
#000018
Prantsusmaa koopast leiti hiigelsuured saurusejäljed
#000019
Miks lindudel hambaid ei ole?
#000020
Jutt kurjast koeratõust on liigne lihtsustus
#000021
Maakera sisetuum võib olla hakanud teistpidi pöörlema
#000022
Gravitatsioonilained kannavad infot kaugeist tähtedest ja planeetidest
#000023
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000024
Uuring selgitas metsapõlengute mõju mullaelustikule
#000025
Fosforikriis ajab seened väetist kaevandama
#000026
Doktoritöö: enamik Eesti metsi vajab mullaseente tuge
#000027
Kevadsooja pelgavad kalurid ootavad pingsalt kormoranide heidutamise luba
#000028
Aasta linnu arvukus on 20 aastaga langenud üle poole
#000029
Hiljuti silmatud metslemmingut leiab juba Eesti igast nurgast
#000030
Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia
#000031
Uuring: saba koera tõepoolest ei kergita
#000033
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000035
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000036
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000038
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000040
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000041
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000042
Kas ööliblikat peibutasid tõesti Ronaldo pisarad?
#000043
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000044
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000045
Doktoritöö: hundid on paremad isad kui koerad
#000046
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000047
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000048