UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Doktoritöö aitab lahendada Alzheimeri diagnoosimisega seotud vastuolusid
#000005
Haiguse esimesi vaevumärgatavaid tundemärke võib lahutada aju ruumala tuntavast kahanemist ja tõsisematest sümptomitest kuni 20 aastat. Autor/allikas: Robina Weermeijer/Unsplash
#000006
Kaks Alzheimeri tõve diagnoosimiseks laialt kasutatavat uuringut annavad ikka ja jälle vastuolulisi tulemusi. Tallinna Tehnikaülikoolis ja Amsterdami Vrije Ülikoolis kaitstud doktoritöö aitab mõista lahkheli põhjuseid ja tulemustest võib tõusta kasu ka dementsust põhjustavat haigust pidurdavate ravimite otsimisel.
#000007
Eestis põdes mäluhäireid ja õppimisvõime halvenemist põhjustavat Alzheimeri tõve 2012. aastal vähemalt 13 000 inimest. Nende täpne arv pole teada. Sellele keskenduvat uuringut pole Eestis tehtud, mistõttu põhines hinnang iga-aastasel diagnooside arvul ja teiste riikide kogemusel.
#000008
Haiguse süvenedes ei suuda patsiendid oma eluga tihti iseseisvalt toime tulla ja ei pruugi ära tunda isegi oma lähedasi. Tulevikus tõotab nende arv käsikäes eluea pikenemisega veelgi kasvada. Enamik juhtumitest diagnoositakse üle 65-aastaste seas.
#000009
"Vanemaealiste osakaal rahvastikust suureneb nii läänemaailmas kui ka Eestis. Mida paremini suudame me ravida ja ennetada teisi, näiteks südame-veresoonkonna haigusi, seda rohkem aega on Alzheimeri tõve avaldumiseks," selgitas Juhan Reimand, töö autor ja Põhja-Eesti Regionaalhaigla radioloog.
#000011
Haiguse esimesi vaevumärgatavaid tundemärke võib lahutada aju ruumala tuntavast kahanemist ja tõsisematest sümptomitest kuni 20 aastat. Selle esimesed tunnusmärgid ei pruugi erineda kuigipalju lihtsakoelisema stressi sümptomitest. Reimandi juhendaja Sergei Nazarenko sõnul ei tasuks siiski kohe paanikasse sattuda, kui leiate oma autovõtmed nende tüüpilise koha asemel näiteks riidekapist.
#000012
Kaks tugisammastInimeste enda kirjeldused ja kogemused jätavad alati tõlgendamisruumi. Samas ei pruugi vaimse võimekuse mõõtmiseks kasutatavate testide tulemus peegeldada nende endi arvates asetleidnud võimete allakäiku. Pikka aega suudeti seetõttu Alzheimeri diagnoos õigesti diagnoosida vaid 40–70 protsendil patsientidest.
#000014
Viimased 30 aastat on saanud aga arstiteadlased ja tehnikud mõõta ühte Alzheimeri tõve peamist tunnusmärki – ajju ladestuva valgu amüloid-beeta hulka – ka elavates ja hingavates patsientides. See pakub haigete seisundi uurimiseks objektiivsemat võimalust.
#000015
Peamiselt kasutatakse selleks positronemissioon-tomograafiat (PET) ja liikvorianalüüsi. Neist esimene põhineb radioaktiivsel värvainel. Verre süstituna jõuab see varem või hiljem ajju ja seondub amüloidiga. Mõõdetud kiirguse hulga põhjal saab välja selgitada, palju valku ajus leidub. See omakorda annab aimu, kui kaugele on haigus arenenud.
#000016
Liikvorianalüüsi raames mõõdetakse valgu sisaldust ajuvedelikus. Ehkki proovi võtmine hõlmab muu hulgas inimese pika nõelaga torkimist, aitab teiste vedelikus leiduvate ühendite analüüs diagnoosi kohe täpsustada.
#000017
Alzheimeri tõve diagnoosimise seisukohalt loetakse meetodeid samaväärseteks. Ühe või teise eelistamine sõltub muu hulgas riigi rahakotist ja kultuurilistest eripäradest, näiteks kasutatakse USA-s peaasjalikult PET-i. Mõnikord tehakse samale patsiendile mõlemad analüüsid. "Umbes kümnekonna aasta eest märgati seetõttu, et analüüside tulemused ei lange alati kokku," nentis Juhan Reimand. Just selle vastuolu lahendamisele radioloog oma doktoritöös keskenduski.
#000018
"Küsimus on selles, kui suurt määramatust on valmis arstid taluma. On tänuväärne, kui kellegi jaoks pole 80–90-protsendiline täpsus piisav."- Sergei Nazarenko
#000020
"Küsimus on selles, kui suurt määramatust on valmis arstid taluma. On tänuväärne, kui kellegi jaoks pole 80–90-protsendiline täpsus piisav ja üritab välja selgitada, mis võib olla selle taga," sõnas Sergei Nazarenko.
#000021
Tugevatel alusel seisvate tulemuste saamine nõudis rahvusvahelist koostööd. Eestis napib patsiente, kes on käinud ühtaegu tomograafi alla ja kellele oleks tehtud liikvorianalüüs. Nõnda põhines Reimandi töö ligi 800 USA patsiendi kohta kogutud terviseandmetel, oma aju teaduse hüvanguks annetanute lahanguandmetel kui ka pikemat aega jälgimise all olnud Amsterdami Dementsete Rühmal. (Reimand kaitses samaaegselt TTÜ-ga oma doktoritöö Amsterdami Vrije Ülikoolis.
#000022
Vastuolulise tulemuse saanud mittedementsete patsientide prognoos oli järgnenud aastatel märksa parem kui neil, kellel näitasid amüloidpatoloogia olemasolu mõlemad analüüsid. Viimane vihjab, et lahkhelide taga pole ainult müra. "Võib kahtlustada, et kui liikvorianalüüs annab positiivse ja PET negatiivse tulemuse, viitab see varajases järgus Alzheimeri tõvele," selgitas Reimand. Amüloid-beeta tootmises ja sellest vabanemises on juba midagi valesti läinud, kuid amüloid-beetat pole ladestunud ajju piisavalt, et seda oleks tomograafi all näha.
#000023
"Minu töö põhjal moodustab müra sellest 15 protsendist ligikaudu poole. Ülejäänu taga on mingi reaalne nähtus," sõnas värske doktor. Reimand rõhutas, et järeldus on tehtud rühma tasandil. Lisaks varajases järgus Alzheimeri tõvele võivad olla selle taga sõltuvalt inimesest teised tegurid ja haigused, näiteks autoimmuunsed põletikud. Pääsu pole ka eelpool mainitud määramatusest. Isegi kui tehnikud teevad endast parima, annab meetodeid ja tehnikaid alati täiustada.
#000025
Tööst võib tõusta praktilist kasu lisaks ravimiuuringute puhul. Aastate vältel on proovile pandud sadakond potentsiaalselt tõve vastu aitavat ravimikandidaati ja praegu on tehakse katseid veel enam kui 120-ga. Siiani pole näidatud neist rohelist tuld veel mitte ühelegi.
#000027
"Paremaid tulemusi võiks saavutada juhul, kui anname sellist ravimit ainult inimestele, kelle ajus pole jõudnud hakata veel amüloid-beeta ladestuma."- Juhan Reimand
#000028
Patsientide seisundit pole leevendanud isegi ravim, mis suutis nende ajus amüloid-beeta valku väga tõhusalt hävitada. "Amüloid-beeta tekitatav kahju võis olla juba tehtud ja oluliseks muutuda tau-patoloogia. Paremaid tulemusi võiks saavutada juhul, kui anname sellist ravimit ainult inimestele, kelle ajus pole jõudnud hakata veel amüloid-beeta ladestuma," spekuleeris Juhan Reimand.
#000029
Tõhusa ravimi leidmine muutub eriti tuleviku seisukohalt üha olulisemaks. Aastal 2015 ilmunud raporti kohaselt tekitas dementsus maailmale juba toona enam kui 800 miljardi dollari suuruse kahju. Lisaks haigete hooldamisele ja ravile kuluvale rahale jäävad dementse lähedase hooldamise tõttu majandusest sageli kõrvale täies tööjõus inimesed. Seejuures tõotab selle all kannatavate haigete arv sajandi keskpaigaks kolmekordistuda.
#000030
Reimandi juhendaja, Sergei Nazarenko oli tuleviku suhtes siiski lootusrikas. "Mitmele haigustele, mida oskasime minu ülikooliajal (40 aastat tagasi) eksperimentides tekitada, on tänapäevaks ravi leitud. Need on kroonilised, aga oleme suutnud neile piduri panna. Inimesed elavad edasi ja tunnevad teineteisest rõõmu," sõnas Tallinna Tehnikaülikooli kaasatud professor.
#000031
Uuring: Viagra võtmine seostub väiksema Alzheimeri-riskiga
#000034
Sumisevas baaris kaaslase mitte kuulmine võib olla seotud dementsusega
#000035
USA-s anti roheline tuli esimesele Alzheimeri ravimile 20 aasta jooksul
#000036
Uuring: Alzheimeri tõvel on kolm alltüüpi
#000037
Positiivne ellusuhtumine tagab eakana parema mälu
#000038
Teadlased leidsid Alzheimeri tõve ennetamise võtme külmast veest
#000039
Väiksem särginumber teeb jalgpalluri saledamaks
#000041
Uuring: mõned patsiendid mäletavad oma surma
#000042
Doktoritöö: muutus kehakaalus võib vormida ka isiksust
#000043
Eesti teadlane otsib miljonigrandi toel kaalulangetuse ja käitumise seoseid
#000044
Avastusretk laste arenevasse ajju: lugu lahknevusreaktsiooni olulisusest
#000045
Geeniteaduslik fakt võib inimeste uskumuste peale kõikuma lüüa
#000046
Inimesed alahindavad tugevalt oma käte kaalu
#000047
Mida Paukson ja Mang sulle ei räägi: teadus horoskoobihulluse taga
#000049
Vastsündinu eristab hääle kõrgust sama hästi kui täiskasvanu
#000050
Iduettevõtetega maailma vallutama: Eesti innovatsiooni ja teadmussiirde eripärad
#000051
Kõrvatagused ja varbavahed peavad puhtad olema
#000054
Psühholoogid: ebaratsionaalsuse väljajuurimine on lootusetu, veel rohkem valimistel
#000058
Maailmalõpu anatoomia ehk miks inimkond pidevalt oma hukku ennustab
#000059
Neuroteadlane Jaan Aru: nutiseade ei tee teid oma töös paremaks
#000062
Psühholoogiamagister: olge endale hea sõber ja unustage enesehinnangu upitamine
#000064
Professor: laste vaimseid häireid peaks ravima mitme põlvkonnaga pereringis, mitte antidepressantidega
#000066
Lapse sõnavara arenemiseks tuleb temaga rääkida
#000067
Suure osa läbipõlemisest põhjustab pikaajaline positiivne stress
#000069
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000071