Šaakalid on hea rändevõimega ja nende kohalik põhiasurkond on Eesti läänerannikul. Et nad kipuvad mööda veekogusid liikuma, võib mõnel neist tõesti tekkida huvi rännata edasi põhja suunas.
#000006
Ei saa tulla, hunt on ees
#000009
Šaakal peab rändama justnimelt rannikut mööda, kuna sügavamal metsas ta teretulnud pole. Männili sõnul ei salli hundikarjad oma territooriumil tegutsevaid šaakaleid ja kipuvad neid murdma.
#000010
Just seetõttu ei saagi šaakal Eestis väga laialt levida, ent teistes Balti riikides on tema olukord veel keerulisem: "Eesti on Balti riikidest teadaolevalt ainukene, kus šaakal on suutnud kanda kinnitada ja siia jääda ning korraliku asurkonna rajada ja paljuneda." Männili sõnul sobivad meie roostikud ja rannaniidud šaakalile hästi erinevalt Lätist, kus mets tuleb mere äärde välja ning mugavaid elupaiku napib.
#000011
Šaakal ise kipub aga rebaste elu raskeks tegema. "Kus šaakalite arvukus suureneb, seal rebaste arvukus väheneb," kinnitab Männil. Võimalik, et šaakal tõrjub ka kährikut, kes on Eestis võõrliik. Šaakal ise seda aga pole, kuna teda pole siia toodud, vaid ta on siia ise tulnud. Seega on tegemist omamaise liigiga, kes on lihtsalt hiljem kohale jõudnud.
#000012
Mõned aastad tagasi levis ka Tartus kuuldus, justkui oleks linnas kohatud šaakalit. Jutt levis ja võimendus, ent kui loomad lõpuks pildile püüti, ilmnes, et kõik olid hoopis rebased.
#000013
Üks tunnus, mille poolest rebased ja šaakalid erinevad, on saba. Šaakali saba on rebase omast poole lühem. Segadusse võib ajada see, kui rebane põeb kärntõbe ning tema saba ei näe välja nii kohev ja lopsakas, kui inimestele harjumuspärane.
#000014
Värvuse osas tasub meeles pidada, et rebane on reeglina punakam, šaakal aga hundikarva hallikas või koguni kollane. Nii rebasel kui šaakalil on valge kurgualune.
#000016
"Selge ja kindel määramistunnus on kõrvataguste värvus. Rebase kõrvatagused on mustad, šaakalil aga heledal, just nagu hundilgi," selgitas Männil. Tema sõnul võib šaakali esikäppadel olla peenike must triip, aga üldiselt on käpad heledad. Seevastu rebase esikäpad on mustad.
#000017
Männil peab tõenäoliseks, et šaakali pähe võivad inimesed lisaks rebastele vaadelda ka harilikke koeri – krantsid võivad anda vägagi eksootilise välimusega järglasi.
#000018
"Teoreetiliselt on võimalik ka šaakali ja hundi ristumine. Looduses on küll tõenäosus väike, sest seksuaalkäitumine on neil väga erinev. Hunt tõenäoliselt sööks šaakali lihtsalt ära." tõdeb Männil.
#000020
Et suured koerlased on geneetiliselt väga sarnased, annavad nad kunstlikes tingimustes edukalt järglasi. Koiott on šaakalist pisut suurem ning Ameerikas on täheldatud looduslikku koiottide ning huntide ristumist.
#000021
Kuna tegemist on väikeulukiga, puudub tal hetkel kaitse: "On küll ajalised jahipiirangud, aga mitte arvulised, ehk et šaakaleid võib küttida nii palju, kui jahimeeste sisetunne ütleb." selgitab Männil. Ülemöödunud aastal kütiti Eestis 76 šaakalit, möödunud aastal aga kaks kolmandikku vähem.
#000023
Männili sõnul oli vähene jahiedukus osaliselt tingitud kehvadest lumeoludest, osaliselt aga seetõttu, et šaakali populatsioon ongi vähenenud. "Kui arvukus peaks veelgi kokku kuivama, tuleks kaitse küsimus arutlusele võtta. Tegemist on küll Eesti jaoks noore liigiga, aga ikkagi noore omamaise liigiga, kes on siia ise rännanud. Kindlasti ei soovi me, et ta siit täielikult ära häviks." tõdes Männil.
#000024
Raport: enamiku Eesti ulukiliikide käsi käib hästi
#000026
Väiksemate elupaikade elurikkus kahaneb arvatust kiiremini
#000027
Uuring selgitas metsapõlengute mõju mullaelustikule
#000032
Doktoritöö: enamik Eesti metsi vajab mullaseente tuge
#000034
Kevadsooja pelgavad kalurid ootavad pingsalt kormoranide heidutamise luba
#000035
Aasta linnu arvukus on 20 aastaga langenud üle poole
#000036
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000038
Poole sajandiga võivad kaduda kohanimedest pea pooled
#000041
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000044
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000049
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000051