Ärevuse ja depressiooni märkamine, käitumisprobleemid
Õpetaja dokumentatsioon seoses HEV õpilaste märkamise ja toetamisega
Lugemise ja kirjutamise eeloskused: häälik- ja foneemanalüüs
Õpiraskustega laste ning noorte abistamise võimalused
#000000
Ärevuse ja depressiooni märkamine, käitumisprobleemid
Õpetaja dokumentatsioon seoses HEV õpilaste märkamise ja toetamisega
#000001
Lugemise ja kirjutamise eeloskused: häälik- ja foneemanalüüs
#000002
Õpiraskustega laste ning noorte abistamise võimalused
#000003
Sagedus – olenevalt allikast 1:86st kuni ka 1:60-50st sündivast lapsest on täna autismispektrile omaste joontega.
#000004
sotsiaalne tegevus ja suhtleminetundlikkusrutiinide vajadus
#000005
Kaasneda võivad ka teised erivajadused (ATH, ärevus jt)
#000006
Autismispektri häirete alla kuulub ka Aspergeri sündroom, mille puhul isikul on autismi tunnused, kuid päris autismist eristab teda norm- või isegi normist kõrgem intellekt.
#000007
Järgnevalt toon välja autismispektihäirele viitavaid tunnuseid. On lapsi, kelle puhul võime märgata neist ainult mõnda, mõnel teisel rohkem, mõnel lapsel ainult 1-2, kuid väga intensiivselt. Autismiga inimesed erinevad üksteisest nii nagu erinevad omavahel mitteautismiga inimesed.
#000008
Emotsionaalse kontakti saamise raskused.Väldib silmsidet.Ei alusta sotsiaalset suhtlemist või teeb seda ebaharilikul viisil.Eelistab olla omaette, vaadelda mingeid tavainimese jaoks väheolulisi detaile, jätab mulje nagu ei kuuleks vms. Aktiivne, kuid „imelik laps“ – kontakteerub teistega ühetaoliselt ja enda valitud viisil, ei pööra tähelepanu teiste inimeste soovidele ja vajadustele.Nn üliformaalne grupp – käitumise iseärasused ilmnevad alles teismelise või täiskasvanueas, täidab sotsiaalseid reegleid formaalselt ja ülitäpselt, kuid puudub sisuline arusaamine neist. Esinevad lapse vanuse kohta ebatavalised huvid. Meelte üli- või alatundlikkus (nt näljatunde puudumine, üliterav kuulmine, rahvarohkete kohtade mittetalumine, lõhna, maitsetaju) Kellegi teise kõva hääl tekitab erutust või viha.Tundlikkus muutuste suhtes.Muutuste või ülitundlikkuse kogemine millegi suhtes võib vallandada hirmu- või protsetiaktsiooni – tantrum, afekt.Kõne arengu/kasutamise iseärasused (räägivad nt ainult enda huvidele vastaval teemal, ei huvitu kas kuulatakse)Korraldustest, kõnekäändudest arusaamine on sõna-sõnaline. Raske mõista analoogiaid, sümboleid, abstraktsioone (sõpra alt vedama)Ehholaalia, kohatu naer, itsitamine, ropendamine vmsEsinevad korduvad ja eesmärgitud liigutused käte, jalgade, peaga vms. Enesestimuleerimine, rahustamine.Ei suuda ette näha põhjus-tagajärg seost. Võib puududa reaalne ohtunne.Mälu võib olla väga hea.Füüsiline kontakt, ei tunneta teise isiklikku ruumi. Puudutuse tundlikkus. Kaugus.Empaatiavõime näib iseäralik. Ei väljenda oma tundeid selliselt nagu me harjunud oleme.Raske luua sõprussuhteid, mõista mängureegleid, teha meeskonnatööd. Puudulik võime mõista suhtlemissignaale. Sotsiaalselt ja emotsionaalselt sobimatu käitumine.Mäng ei ole eakohane. Ei oska sobituda teiste laste mängu, kuigi võivad seda soovida. Mänge iseloomustab stereotüüpsus, manipuleerimine esemetega. Paljude autistlike laste tugevaks küljeks on hea rütmitaju.Kohmakus, motoorsed probleemid (sh peenmotoorika)Nägemine-mõtlemine piltides.Eristab hästi pisiasju, kuid ei suuda hoomata tervikut.HirmudKorraarmastus. Pedantlus.Reeglitest jäik kinnipidamine. Ei loobu. KisaLapsest – nooruk. Probleemide süvenemine, kuna tunnevad, et ei sobi justkui teiste inimestega kokku.
#000009
Mida teha? Millega arvestada? Kuidas õppekeskkonda kohandada? Autismiteadikkus on igati toetav (sh ühiskonnas). Individuaalne lähenemine on vajalik igale lapsele. Oluline on õpetaja olek, suhtlemisviis ja kõnemaneer. Eesmärgiks on igapäevane toimetulek, käitumise normaliseerimine, sotsiaalselt käituma õpetamine. Mida vähem erinevaid ja uusi inimesi keskkonnas, seda parem. Vajadusel peaks olema üks inimene kogu koolipäeva algusest lõpuni õpilasega koos (või kättesaadav), kes oleks lapsel tugi ning aitaks muutustega ja ärevusega toime tulla.
#000010
RUTIINID Päeva alguses peab õpilane teadma, mida täna tehakse, kuhu minnakse. Selleks on hea hommikuringi tava, rituaal, päevaplaani, tunnieesmärkide selgitamine, võimalusel visualiseerimine. Oluline on kindel/muutumatu ajaline struktuur. Toetu kindlale päevakavale ja ülesannete loetelule. Samas ei soovitata sellesse liiga nö kinni jääda. Struktuur tegevustes (pea sellest ise kinni!) – kirjuta, parem JOONISTA. Uusi rutiine tuleb harjutada ning olla kannatlik.
#000011
Järgnevalt on välja toodud variant väikelapse päevaplaanist.
#000012
Vaata reeglite ja rutiinide kohta
#000013
Tundi planeerides tuleb olla valmis üllatusteks ja suuta töö käigus tegevust kohandada. Õpeta muutustega toime tulema. Muutused ON elu normaalne osa! Paku valikuvõimalusi, mille hulgas puudub keeldumise valik. Anna aega rahuneda, ärevus maha saada. Ruumi puhul on oluline kindel tööpaik.
#000014
Saavutuste märkamine ja tunnustamine. Konstruktiivne tagasiside – kirjeldav, probleemide puhul paku oma ideid lahenduseks, jaga ja märka ise ka positiivseid asju probleemide kõrval. Probleeme lahendatakse, ei otsita süüdlasi, vaid võimalusi. Sotsiaalsed oskused võiksid olla eraldi ainena. Tugiisikud-sõbrad. Ole tema „tõlk“ ja varu selleks aega. Tee maailm ja iseennast talle arusaadavaks. Rollide selgus on õpilasele tähtis. Korda seda.
#000016
Õpeta sobivalt ütlema ja käituma. Kui miski ei meeldi/ei sobi, siis Ära karju ja vehi, vaid ütle „Aitäh, ma ei soovi!““
#000017
TUNDLIKKUS Rahulikud värvid, summutatud teravad helid, vähem inimesi jne (vastavalt õpilasele). Paindlik suhtumine nii õppetöösse, toitlustamisse, käitumisse. Kui õpilane teeb tegevust (klõbistab, itsitab), mis teisi häirib, siis selgita seda rahulikult ning õpeta teda asendama seda tegevust teisi vähem või mittehäirivaga tegevusega. Uut tegevust tuleb harjutada.
#000018
– Ülestimulatsioon, liiga palju infot, mõjutajaid
#000021
Osa saab elimineerida, et ei oleks probleem lapsele. Osa ei saa elimineerida ja peab õpetama last toime tulema.
#000023
Enne kui hakkame midagi tegema, peame aru saama, mis seisund see on? Mis seda konkreetsel lapsel põhjustab? Iga laps on unikaalne. Õpeta last väljendama tunnet, seisundit. Aktsepteeri ja õpeta kuidas sobival viisil end väljendada. Loo lapsele selgus, mis on põhjus, vallandaja. Mil viisil väljendub praegu ja kuidas oleks parem viis? Kui palju saab last survestada? Mis teda rahustab ja mis juurde ärritab? Ehk mis juhtus vahetult ENNE, SEL AJAL, PÄRAST, KORDUMISE SAGEDUS.
#000024
Sama matejali kohta lendleht õpetajale, kui tema klassis on autsimispektrihäiretele iseloomulike tunnustega õpilane:
#000025
Vaimne Tervis- väärtus meie kõigi jaoks. Lk 48-59 „Õppimine ja õpetamine I ja II kooliastmes“ E. Kikas. Pervasiivsed arenguhäired ja õpiraskused Aspergeri sündroom lk 202-211. “Väike raamat autismispektri häiretest” S. Todd“Autismi olemus. Neuroloogilise mitmekesisuse kaitseks” K. Veskisvt K. Veskis räägib autismist ja Aspergeri sündroomist “Autism. Diagnoosimise alused ja suhtumine autistidesse” T. Grandin, R. PanekMärka ja toeta last. Teatmik õpetajatele. Sagedamini esinevad terviseseisundid ja puuded õpilastel. lk 28-31Kuidas koolis toetada Aspergeri sündroomiga/autismispektri last? Kiusamisvaba kool lehel: Eesti Aspergerite Ühing jagab soovitusi, kuidas toetada koolis Aspergeri sündroomi/autismispektri häirega lastIvica Mägi räägib sellest, kes on autistlik laps, kuidas teda ära tunda ning mõista ja suhelda, 2013 Youtube Puuetega Inimeste Koja tellimusel valmistatud õppefilm. Peresaade. Autism. K. 2020 Aspergeri sündroomiga õpilane klassis. SOOVITAN VÄGA!Lisaks veel: Urbas: „Juba koolis tuleks mõelda, mis autistlikust lapsest edasi saab“. Õpetajate Leht. 
#000026
Aet Urbas: „Juba koolis tuleks mõelda, mis autistlikust lapsest edasi saab“. Õpetajate Leht. 
#000027