Krüptopeedia – vundament Sinu krüptoteadmistele
#000000
Kui alustuseks öelda, et bitcoin on digitaalne raha siis on see korrektne, kuid bitcoin on palju enamat kui pelgalt digitaalne maksevahend. Kui me vaatame internetipagas oma kontojääki ning näeme sealt mingit numbrit vastu vaatamas, siis on see samuti digitaalne raha. Mis aga eristab krüptoraha bitcoini eurost või dollarist arvutiekraanil?
#000001
Bitcoin on krüptovaluuta, mis ei allu ühegi organisatsiooni või isiku kontrolli alla, teda ei oma ükski valitsus ega pank.
Bitcoin on standard, protokoll. Nagu näiteks valgusfooride töötamise reeglistik on protokoll, mis on kõikidele liikluses osalejatele teada. Nii on ka bitcoin protokoll, mis allub matemaatilistele seadustele ning mida kõik bitcoini võrgus osalejad peavad järgima.
Bitcoin on avatud koodiga tehnoloogia. Igaüks võib heita pilgu bitcoini lähtekoodile ning tutvuda tema tööpõhimõtetega
Bitcoin on ülemaailmne ning kõigile kättesaadav. Bitcoini võrguga võib liituda iga soovija, selleks ei ole vaja kellegi luba.
#000002
Bitcoin ehk lühandatult BTC on detsentraliseeritud krüptovaluuta.
#000003
Bitcoin – Kuidas esimene krüptovaluuta tekkis?
#000004
Bitcoin nägi esimest korda ilmavalgust aastal 2008, kui pseudonüümi Satoshi Nakamoto kandev programmeerija avalikustas käsikirja, milles tutvustas bitcoini algpõhimõtteid. Mõned kuud hiljem pani ta aluse bitcoini võrgule ning kaevandas esimese ploki bitcoini plokiahelas. Nakamoto töötas bitcoini kallal aastani 2010, kui andis projekti edasi teistele arendajatele. Nakamoto identiteet on tänase päevani teadmata.
#000005
Bitcoin kasutab arve pidamiseks plokiahela tehnoloogiat (blockchain). See on justkui üks suur raamat, kuhu kantakse viimne kui üks bitcoini tehing ning mille koopia salvestatakse koos kõikide toimunud tehingutega igasse seadmesse, kus jookseb bitcoini tarkvara. Nagu nimi viitab, koosneb plokiahel plokkidest, alustades kõige esimesest plokist bitcoini leiutamisest kuni käesoleval päeval lisandunud plokkidest.
#000006
Kuidas tekivad uued plokid plokiahelasse ning kes on bitcoini kaevandajad?
#000007
Plokiahelasse luuakse uus plokk keskmiselt iga 10 minuti tagant, mis sisaldab infot uute krüptoraha tehingute kohta. Kaevandajad (täpsemalt arvutid või spetsiaalselt selleks loodud masinad) teostavad uute tehingute lisamist plokiahelasse ning tänu nendele tekivad ringlusesse ka uued bitcoinid. Kõik bitcoini kaevandavad seadmed salvestavad tehingud plokkidesse läbi krüptograafilise funktsiooni (hash function). Kaevandades otsivad kõik võrgus olevad seadmed lahendust matemaatilisele probleemile, mille lahendus annab uuele plokile tema krüptograafilise väljundi. Milline masin selle esimesena leiab, ongi see, kes on suutnud luua uue ploki, ühtlasi jäädvustades ja kinnitades sinna hulga tehinguid. Koheselt annab see masin sellest teada kõikidele teistele seadmetele võrgus, kes kontrollivad lahendust ning aktsepteerivad uue ploki ka enda plokiahelasse.
#000008
Miks tahavad kaevandajad bitcoini tehinguid plokkidesse lisada?
#000009
Kaevandaja (loe masin), kes “leiab” uue ploki, saab bitcoini võrgult „auhinnaks“ teatud hulga uusi bitcoine. Ajend raha teenida ongi põhjus, miks nii paljud soovivad kaevandada ning töötada seeläbi bitcoini võrgu hüvanguks. Seda tehes panustavad nad arvutivõimekust bitcoini võrku. Mida rohkem on kaevandajaid bitconi võrgus, seda turvalisem on kogu võrk.
#000010
Mis saab kaevandajatest, kui pole enam ühtegi bitcoini kaevandada?
#000011
Lisaks ploki kaevandamise eest saadud bitcoinidele, saavad kaevandajad tasustatud ka ülekandetasude näol. Erinevalt traditsioonilisest rahandussüsteemist, kus tehingutasusid arvestatakse valdavalt protsendina tehingu suurusest, sõltub bitcoini ülekandetasu sellest, kui koormatud on bitcoini võrk ning kui palju ruumi (mitu baiti) läheb vaja tehingu plokki salvestamiseks. Ühe näitena kanti 1. aprillil 2020. aastal ühelt bitcoini aadressilt teisele 106 857 bitcoini (tol hetkel turuväärtusega ligikaudu 660 miljonit eurot), kus ülekandetasuks maksti kõigest 25 senti!
#000012
Mis on noded bitcoin-i võrgus?
#000013
Noded on arvutid bitcoini võrgus, kes on omavahel ühenduses. Nende töö on valideerida ja edastada bitcoini tehinguid. Kui Mari soovib kanda Jürile 0,1 bitcoini, siis just need arvutid kontrollivad kõigepealt, kas Maril on üldse ligipääs sellele summale. Selleks vaatavad nad tagasi kõikidele plokiahela tehingutele ning kui paistab, et tõepoolest Mari “kontol” on nii palju krüptoraha, aktsepteerivad noded tehingu. Noded on need, kes “söödavad” kaevandajatele tehinguid, et nad lisaksid tehingud plokkidesse. Tehingud, mis on väärad, lükatakse node’de poolt kõrvale. Iga inimene võib jooksutada oma bitcoini node’i. Selleks tuleb laadida alla bitcoini tarkvara koos plokiahela koopiaga ning ühendada ennast internetti.
#000014
Kui palju on bitcoine kokku?
#000015
Selle artikli kirjutamise hetkel on maailmas ümardatult 18 320 000 BTC-d. Keskmiselt iga 10 minuti järel toodetakse kaevandajate poolt juurde 12,5 bitcoini. See number väheneb ligikaudu iga 4 aasta järel poole võrra (6,25, 3,125 jne), kuni ligikaudu aastani 2140, kui kaevandatakse viimased bitcoinid. Lõplikult saab maailmas olema 21 miljonit bitcoini. Üks bitcoini suuri väärtuseid on fundamentaalne põhimõte, et bitcoini iseloomustab nappus ning teda ei ole võimalik juurde tekitada, nagu on võimalik raha juurde trükkida.
#000016
Selleks et kasutaja saaks suhelda bitcoini võrguga on vaja nn bitcoini rahakotti (bitcoin wallet), mis on tarkvara arvutis või nutiseadmes. BTC rahakotti omades, saab kasutaja saata või vastu võtta bitcoine. Bitcoini rahakoti kaks põhikomponenti on avalik võti (public key) ning salajane võti (private key). Seega oleks paslik kasutada rahakoti asemel sõna võtmehoidja, kuna bitcoine ei hoita tegelikkuses rahakotis, vaid seal salvestatakse bitcoini aadressi salajane ja avalik võti.
#000017
Tegelikkuses on võimalik hoida bitcoine ka mälus, kui suuta meelde jätta bitcoini salajane võti. Sellega kaasneb aga risk, sest kui võti ununeb, on ka bitcoinid igaveseks kadunud.
#000018
Bitcoini ehk BTC ülekandeks on vaja teada saaja bitcoini rahakoti avaliku võtit. Salajast võtit teab vaid konto omanik ning seda kasutatakse tehingu saatmisel allkirjana, tõestamaks rahakoti kuuluvust saatjale. Seejärel kontrollivad bitcoini võrgu node’d, kas tegemist on korrektse tehinguga, misjärel on kord kaevandajate käes. Nemad panevad krüptoraha tehingud plokkidesse ning peale seda ongi ülekanne sooritatud. See ongi üks plokiahela osa.
#000019
Bitcoin ei allu ühegi organisatsiooni ega isiku kontrolli alla
Bitcoini tarkvara on avatud koodiga ning nähtav kõigile
Bitcoini on fikseeritud hulk, seda ei ole võimalik juurde tekitada
Bitcoini krüptoraha ei saa võltsida
Bitcoini ei saa konfiskeerida. Senikaua kuni ainult omanik teab oma bitcoini rahakoti salajast võtit
Bitcoini on lihtsasti väiksemateks ühikuteks jagatav. Kõike väiksem osake kannab nimetust satoshi. Ühes bitcoinis on sada miljonit satoshit
#000020
Ripple on nii platvorm kui ka krüptovaluuta – see on esimene asi, mida peaksid teadma. Ripple platvorm on avatud lähtekoodiga protokoll (open-source-protocol), mis on loodud eesmärgiga pakkuda kiireid ja odavaid tehinguid. Ettevõttel missioon on reguleerida kõiki rahvusvahelisi...
#000021
Ethereum on avatud koodiga (open source) plokiahela tehnoloogiale baseeruv platvorm. Ethereumi plokiahela peale ehitatud krüptoraha kannab nimetust ether (ETH). Analoogselt bitcoini võrguga on ka ethereum detsentraliseeritud võrk, mis ei allu ühegi keskse...
#000022
Kui alustuseks öelda, et bitcoin on digitaalne raha siis on see korrektne, kuid bitcoin on palju enamat kui pelgalt digitaalne maksevahend. Kui me vaatame internetipagas oma kontojääki ning näeme sealt mingit numbrit vastu vaatamas, siis on see samuti digitaalne raha.
#000023
Tulevikus saab krüptorahade ja plokiahelale rajatud rakenduste kasutamine olema sama iseenesestmõistetav nagu tänapäeval interneti kasutamine.
#000024