UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Ornitoloog: rändlindude kevadkülma eest pagemine on tavaline
#000005
Nii Soomes kui ka Eestis on külmalaine saabumisega täheldatud, et rändlinnud, kes kord tagasi põhja jõudnud, on taas end lõuna poole teele seadnud. Taolist pendeldamist juhtub tegelikult igal aastal ja muretsemiseks oleks põhjust alles siis kui ka mais lund rookima peaksime.
#000006
Ornitoloog Tarvo Valkeri sõnul mõjutavad külmad ilmad ennekõike putuktoidulisi linde, kes ootavad tagasitulekuga, sest neil ei ole külma ja lume tõttu siin veel piisavat süüa. Näiteks on Eestis kohatud tänavu vaid mõnd üksikut pääsukest ja kärbsenäppi.
#000007
"Ka lehelinde, kelle laulu peaks juba kõik kohad täis olema, on vaid mõned üksikud," sõnas Valker. Veelinnud tema sõnul seevastu nii ilmatundlikud ei ole, sest meri ja veekogud on valdavalt jäävabad ning paar külmakraadi nende elupaika ei muuda.
#000008
Näidaku kalender, mis tahes, looduses on praegune aeg siiski varakevad, mistõttu ei ole külmalaine lindudele niivõrd šokeeriv. Edasi-tagasi rändamist tuleb ette igal aastal: kui linnud mõistavad, et suvituspaigas ei ole veel piisavalt hea, võetakse suund tagasi lõuna poole.
#000010
Kui soomlased on suuremat lindude ärarännet märganud, kas võib oletada, et need linnud jõuavad Eestisse? Valkeri hinnangul võivad mõned küll ka Eestisse tulla, kuid kindlasti otsitakse soojemat paika Lätist või Leedust.
#000011
Kui külmalaineid mais enam ei jätku, ei juhtu midagi ka lindude pesakurnadega, usub Valker. Pääsukesed jõuavad kindlasti pesakonna poegi saada, sest paljudel juhtudel kasvatavad pääsukesed suve jooksul üles lausa kaks pesakonda järglasi. Juhul kui ka mai on jahe ning juunis samuti külmalaine järele ei anna, alles siis võib hakata muretsema lindude hakkamasaamise pärast.
#000012
Kuidas aidata linde oma koduaias?
#000013
Kuigi massilist ja harukordset lindude rännet viimasel ajal täheldada ei ole, on ornitoloogid märganud üht teist äkilise külmalainega seotud nähtust. Ida-Virumaal, kus nädalavahetusel sadas maha paksem lumekate, kogunesid rändlinnud teepervedele, sest sealt sulab lumi kiiresti. Ja seda juhtub sarnastes tingimustes sageli.
#000014
"Siis peaksid autojuhid tähelepanelikumad olema, et linnud hukka ei saaks," märkis Valker.
#000015
Ornitoloog annab nõu ka selles osas, kuidas rändlindude elu äkilise külmalaine korral mugavamaks teha: "Aeda võiks lükata sisse ühe lumevaba riba, kust paistaks muru."
#000016
Linde ajab rändama vajadus energiat säästa
#000017
Lihavõtte linnuvaatluspäevadega tähistatakse lindude kevadist saabumist
#000019
Interaktiivne kaart: jälgi lindude kevadrännet Eesti suunas
#000020
Aasta lind 2017 on turteltuvi
#000021
Kabli linnujaam aitas näidata kiilide sügisrännet
#000022
Ka antiaine kukub ikkagi allapoole
#000023
September tõi Eestile uue linnuliigi – pikkjalg-rüdi
#000024
Väljasuremisohus olev lendorav vajab jätkuvalt kaitset
#000025
Vihmaussidel on põllusaagikusele suur tähtsus
#000026
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000029
Suur linn teeb linnu silmad väikseks
#000030
"Pealtnägija": kukkurhuntide ellu äratamine kütab kirgi ja kombib eetikapiire
#000031
Kured läinud, kurjad ilmad, luiged läinud, lumi maas: kas neis ennetes on tõtt?
#000034
Läinud september oli Eestis mõõtmisajaloo kõige soojem
#000037
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000040
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000044
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000046
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000048
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000049