Olulise tähtsusega riiklike küsimuste ja raportite arutelu
Olulise tähtsusega riiklike küsimuste ja raportite arutelu detailvaade
#000001
Olulise tähtsusega riiklike küsimuste ja raportite arutelu detailvaade
#000002
Riigikogu on Eesti rahva esinduskogu, kuhu kuulub 101 liiget. Rahvas valib Riigikogu neljaks aastaks. Riigikogu tähtsaimad ülesanded on võtta vastu seadusi ja otsuseid, teha parlamentaarset kontrolli ja arendada välissuhtlust.
#000006
Riigikogus on 11 alatist ja 3 erikomisjoni. Eriti tähtsate probleemide lahendamiseks moodustatakse uurimis- või probleemkomisjone.
#000007
Riigikogu tööperioodi nimetatakse istungjärguks ja aastas on kaks korralist istungjärku. Riigikogu istungid on avalikud.
#000008
Olulise tähtsusega riiklike küsimuste ja raportite arutelu
#000009
VI Riigikogu (Riigivolikogu ja Riiginõukogu)
#000010
Teeme otseülekandeid istungisaalist ja komisjonide avalikest istungitest, samuti teistest Riigikogu olulistest sündmustest.
#000012
Istungi ülevaated Riigikogu võttis vastu viis seadust ja üheksa otsust
#000013
Riigikogu võttis vastu viis seadust ja üheksa otsust
#000014
Riigikogu kiitis kolmapäevasel istungil heaks viis seadust, mis puudutavad abieluvararegistri pidamist, raske ja sügava puudega lapse lapsehoiuteenuse rahastamist, nn lairiba direktiivi ülevõtmist Eesti õigusesse, uue päästeinfosüsteemi ja hädaabiteate andmekogu asutamist ning kõrghariduse rahastamise muutmist.
Riigikogu võttis vastu üheksa otsust Kaitseväe üksuste kasutamise kohta missioonidel ja Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel.
#000015
Riigikogu kiitis heaks viis seadust:
#000016
Riigikogu kiitis 86 poolthäälega (1 erapooletu) heaks valitsuse algatatud abieluvararegistri seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (abieluvararegistri pidamise ja kannete tegemise üleandmine) (258 SE), mille alusel hakkavad perekonnaseisuametnikud ja notarid kandma andmeid abieluvararegistrisse rahvastikuregistri ja e-notari vahendusel.
#000017
Kehtiva seaduse alusel teeb abieluvararegistri kandeid ja on registri pidaja Tartu Maakohtu kinnistusosakond. Et vähendada riigi kulutusi registrite ülalpidamisele, antakse abieluvararegistri pidamine ja vastutava töötleja roll üle Notarite Kojale.
#000018
Seaduse eesmärk on välistada andmete topelttöötlemist, tagada turvaline andmevahetus registrite vahel ning tõhustada tööprotsesse.
#000019
Abieluvararegister on riiklik register, kuhu kantakse abikaasade abieluvaralepingus toodud ning seaduses sätestatud juhtudel teised varalised õigused. Abieluvararegistrit peetakse alates 2014. aasta aprillist täiselektrooniliselt ning kõik registrikaardid on elektrooniliselt avalikult kättesaadavad.
#000020
Seadus jõustub 2018. aasta 1. märtsil.
#000021
Riigikogu kiitis 89 poolthäälega heaks valitsuse algatatud sotsiaalhoolekande seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (317 SE), millega muudetakse lapsehoiuteenus kohaliku omavalitsuse poolt korraldatavaks sotsiaalteenuseks. Sellega seoses jagatakse riigi poolt rahastatava raske ja sügava puudega lapse lapsehoiuteenuse vahendid kohalikele omavalitsustele vastavalt teenust vajavate laste arvule. Rahastus tagatakse kohalike omavalitsuste toetusfondi kaudu.
#000022
Seadus jõustub tuleva aasta 1. jaanuaril.
#000026
Läbirääkimistel Vabaerakonna fraktsiooni nimel sõna võtnud Monika Haukanõmm toetas eelnõu, kuid rõhutas, et ainult sügava puudega laste vanemate toetamisel ühe miljoni euroga kitsendatakse liialt sihtgruppi. Tema sõnul on Eestis 7113 puudega last ning nendest 706 on sügava puudega. Haukanõmm avaldas lootust, et tulevikus sihtgruppi laiendatakse.
#000027
Riigikogu kiitis 90 poolthäälega heaks valitsuse algatatud ehitusseadustiku, ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse ning riigilõivuseaduse muutmise seaduse (250 SE), millega võetakse Eesti õigusesse üle ELi vastav direktiiv kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise kohta ehk nn lairiba direktiiv.
#000028
Direktiivi eesmärk on vähendada sidevõrgu kasutuselevõtukulusid ja tagada 2020. aastaks kõikidele eurooplastele juurdepääs andmesidekiirusele kuni 30 Mbit/s ja pooltele või enamatele Euroopa kodumajapidamistele juurdepääs andmesideühendusele 100 Mbit/s. Selleks tagatakse seaduse järgi sideettevõtjatele juurdepääs sidevõrgu kasutuselevõtuks sobilikule füüsilisele taristule, see tähendab mastidele, kaablikanalitele, torudele, kontrollkaevudele, juurdepääsuluukidele, kaablikappidele, antennirajatistele, tornidele ja postidele.
#000029
Ehitisregistrile luuakse alates 2017. aastast selline elektrooniline suhtlus, kus sideettevõtja saab suhelda teisi füüsilisi taristuid omavate ettevõtetega, leppida kokku taristu vaatlemist ja taotleda taristule juurdepääsu.
#000031
Seadus mõjutab nii eraomanikke, riigiasutusi kui ka võrguvaldajaid, sealhulgas elektroonilise side ettevõtjaid. Riigiasutustest mõjutab seadus eelkõige Tehnilise Järelevalve Ametit, kes on lairiba direktiivi mõistes kohtueelse vaidluse lahendamise organ, lahendades tekkinud vaidlusi.
#000033
Riigikogu kiitis 86 poolthäälega heaks valitsuse algatatud päästeseaduse ning politsei ja piirivalve seaduse muutmise seaduse (309 SE). Senise päästeinfosüsteemi asemel asutatakse Päästeameti ülesannete täitmiseks uus päästeinfosüsteem ja Häirekeskuse ülesannete täitmiseks hädaabiteate menetlemise andmekogu.
#000034
Seadus jõustub 2017. aasta 1. jaanuaril.
#000037
Riigikogu kiitis 84 poolthäälega (1 erapooletu) heaks valitsuse algatatud ülikooliseaduse, rakenduskõrgkooli seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse (295 SE). Seadusega muudetakse kõrghariduse rahastamise skeemi, milles arvestatakse õpetamise kvaliteeti ja tööturu tagasisidet. Kõrgkoolide rahastamine muutub stabiilsemaks ja väheneb aruandlus.
#000038
Sihtotstarbelist toetust eraldatakse võimalusel riiklike prioriteetide elluviimiseks ning selle osakaal on väike. Õppeasutustele tegevustoetuse eraldamiseks sõlmivad ülikool ning haridus- ja teadusminister valitsuse heakskiidul kolmeks aastaks halduslepingu, millega lepitakse kokku ülikooli eesmärgid.
#000040
Riigikogu võttis vastu üheksa otsust Kaitseväe üksuste kasutamise kohta:
#000042
Riigikogu kiitis 79 poolthäälega heaks valitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel rahutagamis-missioonil Kosovos” (333 OE), mis võimaldab jätkata kuni kolme tegevväelasega osalemist NATO operatsioonil Kosovos kuni 31. detsembrini 2017. Eesti tegevväelased teenivad Prištinas staabiohvitseride ja staabiallohvitseridena. Eesti on osalenud NATO rahutagamismissioonil Kosovos alates 1999.
#000043
Riigikogu kiitis 64 poolthäälega (7 vastu) heaks valitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni või selle liikmesriigi, Euroopa Liidu või Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juhitaval muul rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil sellesse esmakordsel panustamisel” (335 OE), mis näeb ette vajadusel kasutada kuni 50 tegevväelast järgmisel aastal Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni või selle liikmesriigi, ELi või ÜRO juhitaval operatsioonil või rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtetega kooskõlas oleval muul rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil.
#000044
Riigikogu kiitis 71 poolthäälega (1 vastu) heaks valitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil Inherent Resolve” (338 OE), mis annab võimaluse panustada 2017. aastal kuni kümne tegevväelasega rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil Inherent Resolve.
#000046
Eesti osalus nimetatud operatsioonis algas augustis 2016, mil Anbari provintsis alustas teenistust 6-liikmeline väljaõppemeeskond Taani kontingendi kooseisus, mille peamine ülesanne on Iraagi julgeolekujõudude sõjaline väljaõpe. Lisaks teenib alates septembrist 2016 üks Eesti vanemohvitser Bagdadis USA juhitavas mitmerahvuselises sõjalis-strateegilises meeskonnas, mis nõustab Iraagi ministeeriume ja julgeolekujõudusid. Operatsiooni eesmärk on ISILi vastane otsene ja toetav sõjaline tegevus, seda eelkõige Iraagis ja Süürias. Operatsiooni juhtivad ning toetavad elemendid ning staabid paiknevad ka Bahreinis, Küprosel, Egiptuses, Iisraelis, Jordaanias, Kuveidis, Liibanonis, Kataris, Türgis ja Saudi Araabias. Arvestades ISILi vastase võitluse prioriteetsust, on Eesti valmis vajadusel ja võimalusel panustama operatsiooni täiendavalt, näiteks staabiohvitseridega. Täiendavalt panustatavate tegevväelaste hulk jääks otsuses sätestatud piirarvu sisse.
#000047
Riigikogu kiitis 73 poolthäälega heaks valitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel NATO reageerimisjõudude koosseisus” (332 OE), mis näeb ette vajaduse korral kasutada kaitseväe kuni 220 tegevväelast 2017. aastal NATO reageerimisjõudude NRF (NATO Response Force) koosseisus. NRF on kõrgvalmiduses üksus, mis suudab ellu viia sõjalisi operatsioone mistahes maailma punktis. NRF tagab NATO kiirreageerimisvõime ja sellel on võtmeroll väga lühikese etteteatamisajaga NATO kollektiivkaitseoperatsioonide käivitamisel. NRFi tegevusvõime tagamine on otseselt Eesti riigi huvides. NRFi kasutamise otsustab Põhja-Atlandi Nõukogu ühehäälselt, mis tähendab, et NRFi saab kasutada ainult Eesti nõusolekul.
#000048
Riigikogu kiitis 62 poolthäälega heaks valitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel väljaõppe- ja nõustamismissioonil Afganistanis” (334 OE), millega pikendatakse 2017. aasta lõpuni kuni kuue tegevväelase kasutamise tähtaega NATO juhitava nõustamis- ja väljaõppemissiooni Resolute Support (RSM) koosseisus Afganistanis. Eesti jätkab panustamist neljaliikmelise demineerimismeeskonnaga raamriigi Saksamaa juhitavas Põhja-Afganistani regioonis. Eesti on osalenud ISAFi (International Security Assistance Force) Afganistani operatsioonil 11 aastat (2003-2014), RSMil aga alates 2015. aastast.
#000049
Riigikogu kiitis 59 poolthäälega heaks valitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel ÜRO rahuvalvemissioonil Liibanonis” (331 OE), mis näeb ette pikendada järgmise aasta lõpuni kuni 50 tegevväelase kasutamise tähtaega ÜRO juhitava rahvusvahelise rahuvalvemissiooni UNIFIL (United Nations Interim Force in Lebanon) koosseisus Liibanonis.
#000050
Operatsioonil osalevate Eesti kaitseväelaste rotatsioon toimub kaks korda aastas. Seetõttu võivad rotatsiooniperioodil samal ajal viibida operatsioonialal nii lahkuvad kui ka saabuvad üksused. Selleks näeb otsus ette, et kaitseväele seatud ülempiiri Liibanoni operatsioonil osalemiseks võib rotatsiooniperioodil suurendada kuni 100 tegevväelaseni ühe kuu jooksul alates rotatsioonis osalevate kaitseväelaste saabumisest operatsioonipiirkonda. Eesti kontingendist moodustab enamiku mehhaniseeritud jalaväerühm koos logistikaelemendi ja staabiohvitseridega. Rühma ülesanneteks on vaatlus, patrullid ning kontrollpostide mehitamine, mille käigus tehakse koostööd ka Liibanoni relvajõududega.
#000051
Eesti mehitab nii staabiohvitseride kui vanemstaabiohvitseride ametikohti. UNTSO ülesanne on jälgida rahukokkulepetest ja relvastuskokkulepetest kinnipidamist Lähis-Idas ning vältida konfliktide eskaleerumist. Eesti sõjalised vaatlejad osalevad ÜRO sõjalise vaatlusmissiooni koosseisus alates 1997. aastast.
#000053
Riigikogu kiitis 59 poolthäälega heaks valitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Euroopa Liidu sõjalisel missioonil EUNAVFOR Med/Sophia” (337 OE), mis võimaldab järgmisel aastal panustada EUNAVFOR Med (EU Naval Forces in the Mediterranean) koosseisus.
#000054
Operatsiooni eesmärk on tõkestada inimkaubitsejate tegevus Vahemere keskosas Itaalia ja Malta territoriaalmere ning Liibüa vahel. Eesti osaleb alates 2015. aasta augustist EUNAVFOR Med/Sophia operatsioonil ühe logistika staabiohvitseriga. Otsusega võimaldatakse saata operatsioonile kuni kuus tegevväelast.
#000055
Riigikogu kiitis 61 poolthäälega heaks valitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Euroopa Liidu väljaõppemissioonil ja ÜRO rahutagamismissioonil Malis” (339 OE), millega pikendatakse alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2017 kaitseväe kuni kümne tegevväelase kasutamise tähtaega Euroopa Liidu väljaõppemissioonil EUTM Mali (European Union Training Mission in Mali).
#000056
Riigikogu lõpetas kahe eelnõu teise lugemise:
#000058
Valitsuse algatatud investeerimisfondide seaduse eelnõu (297 SE) muudab Eesti fonditurgu atraktiivsemaks ja soodustab konkurentsi pensionifondide turul.
#000059
Eelnõu soodustab uute pensionifondide valitsejate lisandumist ning muudab inimeste jaoks pensionifondi vahetamise oluliselt odavamaks. Nimelt langeb kogutud osakute tagasivõtmistasu piirmäär seniselt 1 protsendilt maksimaalselt 0,05 protsendile konservatiivsete pensionifondide puhul ja 0,1 protsendile teiste kohustuslike pensionifondide puhul. Tagasivõtmistasu ei saa edaspidi mitte fondivalitseja, vaid see läheb fondi.
#000060
Eelnõu laiendab investeerimisfondide valikut, mida saab Eestis asutada. Uued fonditüübid võimaldavad Eesti fondivalitsejatel paremini konkureerida teiste riikide fondivalitsejatega ja aitavad kaasa Eesti fondihalduse üldisele arengule.
#000061
Eelnõu annab võimaluse asutada Eestis usaldusfonde ehk usaldusühingu vormis tegutsevaid fonde. Uue seaduse jõustumise järel saab võimalikuks asutada ka aktsiaseltsifondi, mille peamiseks eripäraks võrreldes tavalise aktsiaseltsiga ning senise aktsiaseltsifondiga on see, et tal puudub fikseeritud aktsiakapital (nn muutuva aktsiakapitaliga aktsiaseltsifond).
#000062
Võrreldes kehtiva seadusega eristatakse eelnõus selgelt jaeinvestoritele ja professionaalsetele investoritele suunatud fondid – nii nimetatud avalikud ja mitteavalikud fondid. Eelnõuga tehakse veel mitmeid muudatusi, mis puudutavad investeerimisfondi tingimusi ja prospekti, depositooriumite vastutust ning fondide maksejõuetuse režiimi. Need muudatused lihtsustavad investeerimisfondide loomist ning seavad selgemad raamid fondivalitseja kohustustele.
#000063
Rahanduskomisjon viis teise lugemise käigus eelnõusse 21 muudatust, millest mitmed on seotud aktsiaseltsfondide turuletulekuga ja indeksfondidega. Näiteks avardati pensionifondidel võimalusi indeksfondidesse enam investeerida.
#000064
Valitsuse algatatud võlaõigusseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (321 SE) täiendatakse sätetega, mis tagavad tarbijatele maksekontoga seotud põhimakseteenuste kättesaadavuse. See hõlmab näiteks maksekonto avamist, raha maksmist oma kontole, sularaha väljavõtmist, otsekorralduste, kreeditkorralduste ning maksekaarditehingute algatamist jne. Krediidiasutused võivad põhimakseteenuste eest nõuda üksnes mõistlikku tasu.
#000065
Eelnõu kohaselt võetakse tasude määramisel edaspidi arvesse Eesti elanike sissetuleku taset ja krediidiasutuste poolt maksekontoga seotud makseteenuste eest võetavate tasude keskmist suurust.
#000066
Eelnõu võimaldab tarbijal ühe liikmesriigi piires lihtsamini vahetada panka või muud makseteenuse pakkujat. Eelnõu kehtestab uued teavitamise nõuded teenuste hinnakirjale. Pankadel tekib kohustus esitada tarbijale tasuta vähemalt kord aastas ülevaade kõigist kontoga seotud makseteenuste tasudest.
#000067
Eelnõuga võetakse üle ELi maksekontode direktiiv, mille ülevõtmistähtaeg oli 18. septembril.
#000068
Riigikogu katkestas ühe eelnõu teise lugemise:
#000069
Valitsuse algatatud tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (302 SE) järgi tekib tööandjal võimalus hüvitada töötaja tervise edendamiseks tehtavaid kulutusi 100 euro ulatuses kvartalis ilma, et seda maksustataks erisoodustusena. Muudatus jõustub 2018. aastal ning kehtestatakse tähtajaliselt viieks aastaks. Samuti tagab eelnõu, et 2017. aastal oleks keskmine pension tulumaksuvaba. Selleks tõstetakse pensionide täiendav maksuvaba tulu 2832 euroni aastas.
#000070
Rahanduskomisjoni esimees Mihhail Stalnuhhin tutvustas eelnõule esitatud 21 muudatusettepanekut. Eelnõusse viidi sisse muudatused, mis puudutavad maksuvaba tulu reformi üldiselt. Tulumaksumäär jääb 20-le protsendile. Üldine maksuvaba tulu määr tõuseb 500 euroni kuus võrreldes praeguse 170 euroga. Maksuvaba tulu määr kaob aga 2100-eurose ja suurema kuise tulu puhul. Lastega seotud maksuvabastused jäävad endisel kujul alles.
#000072
Rahanduskomisjoni ettepanekul eelnõu teine lugemine katkestati. Uus muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on 9. detsember kell 16.
#000079
Opositsiooni esindajad kritiseerisid eelnõu muudatusettepanekuid ja menetlusega kiirustamist.
#000081
Riigikogu istungite videosalvestisi saab vaadata 
#000082
Riigikogu ei võtnud sobimatute rajatiste eemaldamise seadust uuesti vastu 27.09.2023
Riigikogu lõpetas ühe eelnõu esimese lugemise 26.09.2023
Riigikogus päriti aru koolilõunate riikliku toetamise kohta 25.09.2023
Riigikogu käsitles huvigruppide kaasamist seadusloomes 21.09.2023
#000084