Karksi-Nuias toimus juubelihõnguline Kärstna lahingu mälestusmäng
#000000
LõMKR ja Sakala MV õhkrelvadest laskmises
#000002
Sakala maleva meistrivõistlused õhkrelvadest laskmises toimusid 16.-21. jaanuarini Sakala malevas. Võistlustulle astus 5 malevat ning anti 96 starti. Võrdluseks: mullu pani end proovile 3 malevat ja anti 66 starti.
#000003
40 lasku, õhupüstol, üldarvestus1. Allar Mürk (Sakala) - 3682. Aleksander Kalitventsev (Sakala) - 3633. Marja Kirss (Sakala) - 362
#000006
Kodutütarde aasta pärl veeres Paalalinna rühma kätte
#000014
Kodutütarde aasta pärli pälvis Sakala ringkonna Paalalinna rühm aasta jooksul korraldatud heategevuslike ürituste eest.
#000015
Paalalinna rühma kodutütred korraldasid 2022. aastal kaks heategevuslikku projekti: heategevuslik laat ja jõuluüritus Viljandi Hoolekandekeskuse eakatele.
#000017
15. novembril toimus Viljandi Paalalinna koolis kodutütarde eestvedamisel heategevuslik laat, millel saadud tulu 225 eurot annetasid TÜK Lastefondile, et aidata haruldase haigusega lapsi, kes oma haigusest tulenevalt võivad vajada kas kallist ravi, abivahendit, teraapiat või näiteks ravitoitu.
#000018
Laat sai teoks Paistu kodutütarde rühma liikme Mirell Lisett Oti ideest ja Paalalinna rühma kodutütarde koostööna. Ettevalmistused heategevusürituseks algasid varakult ja tegevust jagus paljudele. Laadal olid müügil isevalmistatud magnetid ja tüdrukute ühistööna valminud maiustused: muffinid, pulgakoogikesed, brownie-koogid ning popkorni ja peale rüüpamiseks morssi. Nii muffinitel kui ka pulgakoogikestel olid kaunistuseks suhkrumassist meisterdatud sinised kollase tutiga mütsikesed – samasugused nagu kuuluvad kodutütarde piduliku vormi hulka.
#000019
Lisaks rõõm näha, kuidas noored mõtlevad oma raskelt haigetele eakaaslastele ja koguvad nende toetuseks annetusi.
#000020
Et rühma liikme Mirell Lisett Oti vanavanaema viibib ühes hoolekandekeskuses, siis teda seal külastades on ta näinud ja kuulnud, kuidas mõnel on seal üksik olla kuna nende e lähedased ei saa väga tihti neid külastada. Sealt tuli Mirell Lisetil idee, et äkki saaksid kodutütred teha pühade ajal esinemisega neile natukene rohkem rõõmu ja tuua sära silmadesse. Nii alustasid rühma kodutütred juba oktoobris jõulukaartide meisterdamistega. Kokku sai tehtud 70 kaarti, mis sai esinemise päeval jagatud Viljandi Hoolekandekeskuse klientidele ja ka töötajatele.
#000023
Novembrist saati käisid vähemalt korra nädalas proovid, kus õpiti esitamiseks laule ja luuletusi. Tüdrukud suutsid teha kava nii, et ka igaühe häält oleks eraldi kuulda.
#000024
Noorte esinemine meeldis hoolekandeasutuse elanikele väga: sooviti uuesti laulude kordamist ning paluti uuesti esinema tulla Eesti Vabariigi sünnipäeval.
#000025
Paalalinna rühma vanema Liane Oti sõnul osalesid nende ürituste ettevalmistamisel ja läbi viimisel peaaegu kõik Paalalinna rühma kodutütred. Lisaks oli kaasatud üks Paistu rühma noorliige.
#000026
“Tegemist oli noorte enda välja pakutud ideedega, nende sooviga teha head ning rõõmustada võimalikult paljusid inimesi. Sellest tingituna oli valitud ka erinevad sihtrühmad,” rääkis Ott. “Noorte omavaheline koostöö heategevuskampaaniates näitab meie organisatsiooni mitmekesisust – seda, et siin on erineva oskuste ja teadmistega noored, kes on valmis inimestest hoolimiseks oma panuse andma ning koostööd tegema,” lisas ta.
#000027
Aasta pärli tiitlile oli igal maakonnal võimalus esitada oma maakonna kõige tegusam rühm, silmapaistvam tegu ja suurim toetaja või tuua esile pikaajaliselt organisatsiooni panustanud noortejuht. Auhind on klaasist ja seda ehib kollane klaaspärl. Klaasikunstnik Viivi-Ann Keerdo käsitööna loodud klaaspärl sümboliseerib iga pärli erakordsust.
#000028
Kodutütarde tegevus jõudis Viljandi linna aastapreemiate nominatsioonile
#000029
Laste- ja noortesõbraliku ettevõtte preemiat püüab Kodutütarde Sakala ringkond suurepäraste ning noori kaasavate tegevuste eest.
#000030
Preemiate laureaadid selguvad Viljandi linnavolikogu 26. jaanuari istungil ning need antakse üle Viljandi linna Vabariigi 105. aastapäevale pühendatud kontsert-aktusel, mis sel aastal toimub Ugala teatris.
#000031
Rühma liikmel Mirell Lisett Otil tuli juba septembris idee, et tahaks minna hoolekandekeskusesse esinema.
#000032
Kuna Mirell Liseti vanavanaema viibib ühes hoolekandekeskuses, siis teda seal külastades oleme näinud ja kuulnud, kuidas mõnel on seal üksik olla ja kelle lähedased ei saa väga tihti külastada, kui üldse. Ja sealt tuli Mirell Lisetil idee, et äkki saaksid kodutütred teha pühade ajal esinemisega neile natukene rohkem rõõmu ja tuua sära silmadesse.
#000033
Paalalinna rühma tüdrukud alustasid juba oktoobris jõulukaartide meisterdamistega. Kokku sai tehtud 70 kaarti, mille nad jagasid Viljandi Hoolekandekeskuse klientidele ja ka mõnele töötajale.
#000034
Novembrist saati käisid vähemalt korra nädalas proovid, kus õpiti laule ja luuletusi, mida esitada. Tüdrukud suutsid teha kava nii, et ka igaühe häält oleks eraldi kuulda.
#000035
Kui tüdrukud astusid hooldekandekeskusesse sisse, siis esimene asi, mida nii kliendid kui ka töötajad tähele panid ja kiitsid, olid kodutütarde vorm. Ühtselt vormis olla ja esineda oli ilus!
#000036
Mirell Lisett tegi eeskava, kus tutvustas, kes esinevad ja juhatas iga pala paari lausega sisse. Mirell Lisett laulis "Kodutütarde laulu" Maarjamaa salmid solistina ja refräänid laulsid kõik neiud koos. "Pesapuud" esitasid nad nii, et igaüks laulis ühe rea ja refräänina tunduvad kohad laulsid koos. Ka luuletused olid jagatud nii, et igaüks luges eraldi oma osa.
#000037
Esinemine oli südamlik ja nii mõnigi pühkis silmi, kui kõlas "Maarjamaa" laul. See läks tüdrukutele eriti hinge, sest see näitas, kui palju hinnati nende pingutusi ja esinemist. Publik soovis uuesti kuulata "Haldjate soovilaulu", sest see on tõesti ilus laul.
#000038
Meie etendus meeldis kõigile, saime kingituseks kommikarbi ja loomulikult palju häid soove. Meid paluti uuesti esinema Eesti Vabariigi sünnipäeval.
#000039
Häid mõtteid ja kordaminekuid uueks aastaks!
#000041
Selgusid Viljandimaa meistrid õhkrelvadest laskmises
#000042
Võistluste parima tulemuse lasi Silver Mäe (pildil), ta kogus õhupüstolis 375 punkti, mis vastab Eesti Laskurliidu esimesele järgunormile. Reimo Jürjo võitis noormeeste arvestuses õhupüstoli harjutuse ja õhupüssi harjutuse.
#000043
"On öeldud päris tihti, et Sakala maleva puhul on tegemist perifeerias asuva väikemalevaga. Ma ei tea, mida see tähendab. Ma tean vaid seda, et Sakala malevas tegutsevad rahvuslikult meelestatud suure teotahtega mehed ja naised, kelles on piisav annus heas mõttes seda Mulgi jonnakust, et asjad käima lükata ja neid käimas hoida. Tõsi on, et me ei ole niinimetatud idarinde malev, kes esimese löögi enda peale võtab, aga tulenevalt meie unikaalsest geograafilisest asendist oleme meie just need, kes vastase edenemisele päitsed pähe panevad. Seega meie ülesanne on suur, vastutus on suur."
#000045
Andres Sarits Sakala maleva pealiku ametisse nimetamisel 1. augustil 2022. aastal
#000046
Teenisin Andresega koos 2. Jalaväebrigaadis ja Kaitseliidus, tõsi viimane ühine teenistus jäi traagiliselt lühikeseks. Brigaadis oli Andres operatiivohvitser ning kuna temal oli nii teadmisi kui ka oskusi ning kogemusi, sealhulgas Afganistanist, oli ta väga hinnatud ja usaldusväärne. Kuid arvan et, sellest enam luges tema väga kindel iseloom. Andres ei andnud tühje lubadusi ning et see nii oleks, võttis ta aega teha plaani ja asjad läbi mõelda, ei mingit rapsimist ja tühja võngutamist. Ja seejärel, kui mees ütles, siis mees tegi. Veel üks joon, mis oli selge: Andres seisis omade eest, mitte patroniseerivalt ja poosiks, vaid päriselt ja oli valmis paljukski, et õiglus saaks jalule seatud.
#000047
"Üks, mis kõige tähtsam: Eesti rahvas peab alles jääma, säilima ja edasi kestma. Seega võib öelda, et täna on hea olla kaitseliitlane, sest meie teame, mida sõja- ja kriisiolukorras teha. On palju neid inimesi, kellel see oskusteave ei ole veel sellel tasemel ja meie moraalne kohus on seda neile jagada. Julgustan teid kõiki looma Kaitseliidu rakukesi Viljandi maakonna piires eriti just nendes kohtades, kus Kaitseliidu kohalolek on kas puudulik või puudub üldse. Leidke üles rahvuslikult meelestatud suure teotahtega mehed ja naised ja julgustage neid tegudele - küll meie malevana õla alla paneme! Eesti rahva vabadus ja julgeolek on ainult Eesti rahva enda kätes, mitte kellegi teise kätes. Meie kui kaitseliitlaste, kui Sakala maleva püha kohus on sellesse eesmärki igakülgselt panustada."
#000048
Major Andres Saritsal oli küll kõrge auaste, kuid alati oli tema kõrval olles võrdne tunne. Ta kuulas, ta oli alati reaalselt kohal ning tundis huvi, kuidas läheb, mida saaks veel paremini, et just meie, vabatahtlike, motivatsioon oleks kõrge.
Ta siiralt hoolis, et organisatsiooni liikmed oleks üks meeskond. Ta oli alati kohal, ta oli üks meist.
Tema sõnaseadmisoskus oli lihtsalt vapustav! Kuidas ta suutis endale teema selgeks teha väga lühikese ajaga ning südamest rääkida, nii et kõik kuulavad.
Alatiseks jääb meelde tema naeratus ja soe olek - kohalolu. Ta kaasas ka oma lapsi väljaõppesse ning näitas neile, mida tähendab olla osa riigikaitsest.
On au, et sain tutvuda sellise suure inimesega. Palju jäi tegemata ja nägemata, aga see lühikese aja jooksul antud panus on hindamatu. Tänan!
#000049
"Võib ju öelda, et kui häda jälle käes, küll siis meie rahvuslik identiteet justkui iseenesest õitsele puhkeb. Iseenesest aga ei juhtu inimese elus suurt midagi. Soovitu nimel tuleb pingutada järjepidevalt. Täpselt nagu sportlane ei tee oma esimest treeningut keset suurvõistlust, vaid pingutab heade tulemuste nimel palehigis igapäevaselt. Piltlikult öeldes tehti rahvusliku identiteedi arengu nimel tohutu treening ära eelmise vabariigi ajal. Nüüd on aga meie kohus sellega jätkata. Muidu võib juhtuda, et jääme järgmisel võistlusel viimaseks."
#000050
Sakala maleva üksikrühma Ümera toetajaliige Soomest
#000052
Minul on Andres Saritsast ainult head ja toredad mälestused. Kui Andres Sarits kellegagi rääkis või kelleltki midagi küsis, siis ta rääkis just selle inimesega ja kuulas tähelepanelikult. Kui ta kõigest päris täpselt aru ei saanud, siis alati küsis üle ning mõtles räägitu üle järele.
Tänavu oktoobris käisid Sakala maleva Ümera rühma mehed Soomes toetajaliikmetel külas. Kõigile jäi eredalt meelde see, et Andres Sarits võttis aega, et kõigiga rääkida, ta oli nende tegemistest huvitatud ning see meeldis meie meestele väga, jättis hea mulje. Külaskäigu ajal läksime koos metsa, seal oli õppus. Andres Saritsal oli ülesanne anda Sakala maleva rinnamärk toetajaliige Perttu Eljas Hietanenile. Perttu ei teadnud sellest midagi, see oli talle suur üllatus!
Mulle meenub ka see, et kui käisin ükskord siin Sakala malevas õppusel, siis oli Andres Sarits koos oma poegadega lasketiirus laskmas. Tegime koos võistluse kellel paremini läheb. Pärast lubasin ta lastele, et tervitan nende poolt jõuluvana, kui koju tagasi lähen.
#000053
"Kui puudub ühtse rahvusliku identiteediga rahvas, siis pole kedagi, kes lahinguväljal võitleks, võidaks ning tähistaks võitu. Ilma selleta ei saa sündida riiki, sest kõlava häälega deklaratsioonide maha lugemisest ei piisa. Kuna riike ei kingita, vaid iga rahvas peab need oma vere hinnaga lunastama. Viimane ei saa aga jällegi toimuda ühtse rahvusliku identiteedi puudumise korral."
#000054
Estcoy-9 oli esimene kompanii, mis alaliselt hakkas paiknema Afganistanis Helmandi provintsis patrullbaasis Wahid. Andres Sarits ja tema esimene rühm veetis laias laastus pool missiooni Wahidist umbes 1,5 kilomeetrit eemal kontrollpunktis XP1. Umbes veebruaris 2010 andis Andres Sarits XP1-s vastutuse üle Afganistani armee (ANA) sõduritele ja esimene jalaväerühm kolis XP1-st patrullbaasi Wahid.
#000055
Hiljem käis Andres Sarits veel kord Afganistanis, siis oli tema ametikohaks jalaväekompanii Estcoy-14 ülema abi. Patrullbaasiks jätkuvalt Wahid. Ta oli liige esimeses üksuses, mis alaliselt Wahidis paiknes, ja ka viimase üksuse koosseisus, mis Wahidist lahkus.
#000056
Andrese sidemees Estcoy-9 ajal ehk Andrese lahingpaariline, kes oli tema kõrval kõikidel otsustavatel hetkedel, olgu need siis rasked või kerged.
#000057
Emale kummardus toreda mehe kasvatamise eest. Naisele kummardus, et andsid talle naise energiat ja võimu. Kaastunne teile kõigile Andrese vara lahkumise puhul!
#000058
Andres oli suure südamega lahingpaariline. Hoolimata sellest, et oli ülemus, jäi ta alati inimeseks, kes seisis oma meeste eest, tema sõdurid olid tal alati meelel ja mõttes. Lugupidavalt suhtus ta oma rühma sõduritesse, kes lõpuks tema käsud ja korraldused ellu viisid. Ta hoidis oma inimesi, teadis, tundis ja usaldas oma alluvaid. Ta oli alati valmis kaitsma kõiki mehi ning nägi alati lahendusi. Oma käske ja korraldusi ta planeeris kaalutletult, et saavutada eesmärgid, aga samas võimalikult palju oma mehi säästa. Plaanid tegi selged ja konkreetsed ning võttis ette tulnud olukordi rahulikult. Lahingutes jäi ta alati rahulikuks, mõjutades vastast kavaluse ja sõduri tarkusega.
#000059
Andres austas kohalikku kultuuri, külades, kus me tegutsesime tahtis ta alati luua head suhted kohalike liidritega. Ta jälgis huviga kõike, mis võiks talle, tema sõduritele ja kohalikele abiks olla - ta oli nagu kohalik politseipealik, muheda olekuga ja oskas kohalikega läbi rääkida, selleks on vaja rahulikkust ja kannatlikkust. Ta võitis kohalike usalduse ja tulemused räägivad enda eest.
#000060
Wahidis teenistust alustades olime väikeses tugipunktis XP1. Kuus kuud hiljem oli meie kontrollitava maa-ala suurus 12 ruutkilomeetrit ja kohalikud inimesed hakkasid enne tühjalt seisnud kodudesse tagasi tulema, avati kohalik turg ja ka näiteks kool.
#000061
Et mitte korrata eelnevalt öeldut, räägin kaks lugu, mis ilmestavad väga hästi Andrest - meest, kellel oli süda õiges kohas.
#000063
Esimene lugu juhtus siis, kui meie rühma juurde määratud tõlk sai teada, et tema vend, kes oli samuti tõlk Briti üksuse juures, on surma saanud. Tõlk oli endast väljas, ta ei saanud oma perega kontakteeruda. Nuttis. Andres tegi midagi, mis sellel raskel hetkel tõlki natukenegi aitas: ta võttis oma SAT-telefoni ja lasi tal sellega oma perele helistada. Sellise loa andmine läks vastuollu kehtiva korraga, sest SAT-telefon oli asi, mida tõlk ei oleks tohtinud isegi katsuda, veel vähem sellega helistada.
#000064
Hiljem, kui see olukord oli ära menetletud ja Andrest selle teo eest noomiti, jäi ta ise rahulikuks. Tema südametunnistus oli puhas ja ta ütles, et ma teadsin, et ei tohi talle telefoni anda, aga tal sai vend surma ja ma otsustasin käituda inimesena. Kõik need inimesed, kes olid selle sündmusega kursis, olid Andrese otsusega selles olukorras just nii käituda, temaga ühel meelel. On aeg olla ülem ja on aeg olla inimene. Andres suutis olla inimene ja ülem ühel ja samal ajal.
#000065
Teine lugu puudutab seda, kuidas ta pööras tähelepanu kohalikele inimestele ja nende muredele. Patrullides selgus, et kuskil on üks sild, mis on juba pikemat aega katki ja see teeb inimestel igapäevatoimetused keerulisemaks. Andres võttis oma südameasjaks puuduv sild üles ehitada. Et aidata kohalikke ja sõdurina mõelda ka oma rühma liikmete peale, sest see sild oli väga kasulik ka meile.
#000066
Silla ehitamine oli keeruline operatsioon, ehitusmaterjali ei olnud. Andres suutis kõik vajaliku leida kas kohalike käest või oma sõduri leidlikkust ära kasutades. Lõpuks sai sild valmis. Andres oli eelneva teenistuse jooksul tegelenud pioneeriasjandusega, seega oli vajalik tarkus ja teadmine pärit just tema peast. Tänu sellele sillale muutus kohalike elanike suhtumine meisse tunduvalt paremaks, mida ilmestasid kohalike inimeste tervitused ja lehvitamised. Jällegi oli see heaks näiteks sellest, kuidas Andres oli ülem ja inimene ühel ajal.
#000067
Just sellisena jään ma Andrest mäletama - inimesena, kellel oli süda õiges kohas. Sain sellest aru juba Afganistanis. Paar aastat hiljem kohtusime uuesti Afganistanis. Tema auaste ja ametikoht olid kõrgemad, kuid samasugune kahe jalaga maa peal rahulik ja hea südamega mees oli ta ikkagi.
#000068
Austan ja pean temast lugu kui ülemast ja ohvitserist, hindan teda kõrgelt kui inimest. Mul on hea meel, et mu elutee temaga ühel hetkel kõrvuti kulges. Puhka rahus, hea Andres!
#000069
Noored Kotkad tervitasid uusi liikmeid
#000071
Sakala laskurid olid karikavõistlustel edukad
#000072
Võistkonnaharjutuses said Viljandi naised pronksimatšile tulemusega 1642 silma. Kaks silma rohkem oleks andnud õiguse lasta kullamatšis. Medalimatšil selgitatakse võitja, kes saavutab esimesena 16 punkti. Lastakse ühe lasu kaupa, võistkonnaliikmete tulemused liidetakse ja suurema summa saanud võistkonnale antakse 2 punkti. Võrdsete tulemuste eest saab ühe punkti. Pronksimatš Haapsalu naiste vastu tõi 17/11 punkti. Meie naised võitsid 14 voorust 9. Võistkonda kuulusid Marja Kirss (559), Kairi Heinsoo (544) ja Andra Soopa (539).
#000074
Sakala kodutütred ja noorkotkad käisid jõuluhõngulises talvelaagris
#000077
Laagri esimestel tundidel said noored üksteisega tuttavaks, toimusid tutvumis- ja meeskonnamängud rühmades, valiti gruppidele juhid ja nende eestvedamisel asuti tegutsema töötubades. Esimese õhtu töötubasid aitasid läbi viia Viljandi Kultuuriakadeemia tudengid. Üliõpilaste juhendamisel said noored teadmisi keskkonnakaitsest, õpiti tundma metsloomi ja harjutati esmaabi andmist.
#000079
Paralleelselt töötubadega peeti võimlas meeleolukaid teatevõistlusi, mida korraldasid Paistu Kodutütred. Noored said teatevõistluste käigus tõukerattaga sõita, suure palliga hüpata, teki peal liugu lasta ja hularõngast läbi pugeda. Teatevõistlused oli lõbusad ja pakkusid osalejatele lusti ja põnevust.
#000080
Õhtu lõppes diskoga ja õues saime nautida üllatust, milleks oli kingituseks saadud ilutulestik. Tunne oli nagu vana-aastaõhtul ja nii mõnedki soovisid üksteisele head uut aastat.
#000081
Laagri teine päev algas töötubadega. Kõik osalejad said valida kuue töötoa hulgast kolm. Noortel oli võimalus jõuluehteid meisterdada, ruumilist pilti teha, jõuluteemalist tantsu õppida, puutööd teha ja talvelaagri videot monteerida ning õues QR-koodi mängu mängida.
#000082
Pärast töötubades osalemist saabus väga oodatud jõuluvana. Salmid loetud, jõulukringel söödud ja olidki läbi kaks põnevat laagripäeva.
#000083
Silver Mäe on sündinud Tallinnas, lapsepõlveaja kuni põhikooli lõpuni elas ta Järvamaal. Pärast gümnaasiumi lõppu 2006. aastal läks vabatahtlikult ajateenistusse Sidepataljoni.
#000086
Pärast ajateenistust töötas ta Sidepataljonis ühe aasta instruktorina. Aastatel 2008–2011 läbis Mäe Sõjakoolis põhikursuse ning siirdus siis tagasi Sidepataljoni rühmaülemaks. Lisaks on Mäe teeninud Logistikapataljonis S6 (side) ülemana ja 1. jalaväebrigaadi staabi-sidekompaniis kompanii ülema abina ja kompanii ülemana.
#000087
Aastatel 2016–2018 läbis Mäe Kaitseväeakadeemias keskastmekursuse. 2019. aasta 1. jaanuarist töötab Sakala malevas väljaõppe- ja staabiülemana.
#000088
2020. aasta oktoobrist elab Silver Mäe Viljandimaal. Ta on abielus ja peres kasvab kaks vahvat tütart. Oma peamiste hobidena nimetab ta sportlaskmist, orienteerumist ja looduses käimist ja matkamist.
#000089