Paljude noorte elus on keskkonnahoid üks peamiseid eesmärke ja suurimaid murekohti. Praeguses keskkonnakriisis ootavad teismelised täiskasvanutelt vastutuse võtmist. Üksikisikute vastutuse üle arutletakse sellel teemal pidevalt, kuid valdkonnaülene vastutus paistab olevat jäänud ideetasandile.
#000002
Kelle ülesanne on keskkonnahoid? Miks on see jäänud noortega töötavate spetsialistide seas seni pigem üksikisikute vabatahtlikuks pingutuseks või teemaürituste ettevõtmiseks? Kuidas keskkonnahoidu kui valdkondlikku vastutust ikkagi rakendada?
#000003
Heiki tuletas meelde, et loodushoiu seadmine esmatähtsaks vastab ka noortevaldkonna aluspõhimõttele ehk noorte huvidest ja vajadustest lähtumisele. Just selle printsiibi tõttu pole noortevaldkonnas fikseeritud nimekirja nii-öelda kohustuslikest valdkondadest. Küll aga näitab Heiki endagi varasem kogemus näiteks Eesti Noorteühenduste Liidu esindajana üle riigi noortele töötubasid korraldades, et vähemalt 90 protsenti noortest toovad kõige olulisemate küsimuste hulgas nii kohalikul kui ka üleilmsel tasandil esile just keskkonnatemaatika. Seega ei tulene keskkonnahoiuga tegelemine ainult täiskasvanute moraalsest vastutusest, vaid vastab otseselt ka noorte endi nõudlusele. Heili täiendas, et nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt on noorte suurim mure just keskkonnakriis ning seetõttu peab see teema olema ka noorsootöötajate fookuses.
#000008
Evely märkis oma kogemuse põhjal, et seoses keskkonnahoiuga on noorsootöötajate roll mitmekülgne. Ühelt poolt aitavad nad noortel mõista valdkonna tähtsust ning aidata omandada keskkonnahoiuks vajalikke teadmisi ja oskuseid. Teisalt vastutavad noorsootöötajad teadlikuks saanud noorte võimestamise eest, et nood saaksid keskkonnateemadel kaasa rääkida ja julgeksid teisigi noori aktiivsusele üles kutsuda näiteks protestiaktsioonide näol.
#000010
Seoses keskkonnaprobleeme puudutava teadlikkuse suurenemisega mainis Heili noorsootöötajate olulist rolli noorte toetamisel olukordades, kus mure keskkonna pärast hakkab negatiivselt mõjutama vaimset tervist ja teovõimet: „Noorsootöötajal peaks olema oskused noort toetada, kuidas ise selle kõige sees terveks jääda.“ Heiki lisas, et ehkki osa noorsootöötajaid võivad end keskkonnaärevuse maandamisel ebakindlalt tunda, on siinjuures suur potentsiaal koostööl keskkonna- ja vaimse tervise edendamise organisatsioonidega, kes on selle teemaga tegelemisest väga huvitatud.
#000013
Asso tõi teisalt välja, et loodushoiu tähtsustamine noortekeskuses võib juba iseenesest noori toetada: „Keskkonnaärevuse üks suuri komponente on ka abituse või ängi tunne, sest täiskasvanud ei võta midagi ette, ja noortena tuntakse, et neist endist jääb väheks. Miks on nii, et täiskasvanud midagi ei tee? Noortekeskus on suurepärane koht näitamaks, et on sellest teemast vägagi hoolivaid täiskasvanuid, kes suudavad, saavad ja tahavad noortele pakkuda sellist keskkonda, kus need teemad on üleval, ning mitte lihtsalt üleval, vaid keskmesse tõstetud.“
#000014
Heili vastas: „Kahetsusväärselt on noortevaldkond ühiskondlike muutuste käsitlemisel pigem järel lonkinud. Alles siis, kui noored hakkavad teatud olulistest teemadest rääkima, on teemaga tegelemise vajalikkusest aru saadud.“ Ühe strateegilise keerukusena tõi Heili välja ühiskondlike probleemide arvukuse, mis on noorsootöös tervikuna raskendanud fookuse seadmist just loodushoiule. Seetõttu on keskkonnateemade käsitlemise aktiivsus seni sõltunud konkreetse noorsootöötaja huvist või veendumustest. Evely kinnitas, et fookuse seadmine just keskkonnahoiule pole noorsootöös olnud iseenesestmõistetav. Tervikliku maailmapildi kujundamise asemel kiputakse panema omavahel konkureerima üksikteemasid: „Noorsootöö on selline valdkond, mis võiks tegeleda kõigega, aga kõigega korraga tegeleda ei saa.“
#000017
Evely ütles oma kogemuse põhjal ka seda, et parima tulemuse annab selge sihi seadmine koos esimeste jõukohaste sammudega: „Rääkisime noortekeskuses paar aastat tagasi läbi, et tahame olla keskkonda hoidev noortekeskus. See ei alanud kohe nii, et meil oli 101 tegevust ja üritust ning olime sealjuures täiuslikud. Igal aastal tuleb midagi juurde, just igapäevaellu, ja ma näen, et need väikesed sammud ajas kasvavad. Nendest sammudest tuleb lihtsalt hoolida ja neid jätkata.“
#000019
2. Kui eelnevas punktis oli juttu miinimumprogrammist seoses teadmiste jagamise ja teadlike valikute tegemisega igapäevatöös, siis järgmiseks sihiks peaks olema noorte võimestamine keskkonnahoius aktiivse ühiskondliku rolli võtmisel, sealhulgas mõjusate survegruppidena. Taoline arengusuund nõuab mugavustsoonist väljatulekut nii noorsootöötajate, projektide eestvedajate kui ka rahastajate jaoks ning vajab julget eestvedamist.
#000026
Ketlin Sults, noor loodus- ja keskkonnakaitsja, 10. klassi õpilane
#000028
Keskkond, kus elame ning millega iga päev kokku puutume, mõjutab meie tervist ja tulevikku. Kui meid ümbritsevad päevast päeva jutud keskkonnakriisist, metsapõlengutest, õhusaastest ning paljust muust negatiivsest, siis ei tekita see just väga turvalist tunnet. Eriti kui räägitakse probleemidest, kuid mitte nende lahendamisest. See kõik hoiab inimesi, iseäranis noori, kes on maailma suhtes tundlikumad, pideva stressi all. Stress teeb meid haigeks ja võtab ära motivatsiooni.
#000029
Keskkonna terviklikkus on ääretult lai mõiste. See võib tähendada nii tasakaalu linnade ja rohealade vahel, puhtaid randu kui ka suduvaba õhku. Minu jaoks on keskkonna tasakaal seda kõike. See on kogu maailma rikkumatu ilu meie ümber. Näitena võiks tuua metsas jalutamise – lehekohin, linnulaul, värvid, värske õhk, rahu. Võib väita, et saastamata mets on terviklik. Seal on kõik tasakaalus: midagi pole puudu ega üle. Sama võib väita ka tervikliku noore kohta: tal pole midagi liiga vähe ega midagi liiga palju. Ta on tasakaalus.
#000030