Kui teismelised tüdrukud ei liigu ja maga piisavalt, võib kaasneda depressioon
#000000
Vanusevahemikus 14–16 aastat kipuvad vähenema tütarlaste kehaline aktiivsus ja unetunnid, millega võib paraku kaasneda depresioon, selgub Tartu Ülikooli teadlaste uuringust.
#000001
Kaks aastat kestnud uuringus osales 173 tüdrukut, kes hindasid spetsiaalsete küsimustike abil ise oma kehalist aktiivsust, unehäireid ja depressiooninähtusid.
#000002
„Võime tulemuste põhjal öelda, et kehaliselt aktiivne eluviis ja korralik uni on noorukite hea vaimse tervise üks eeltingimus. Hoolitsedes selle eest, et noored liiguksid iga päev soovitatavalt üks tund päevas ja magaksid öösel vähemalt üheksa tundi, on võimalik vähendada noorukite vaimse tervise probleeme,“ sõnas üks uuringu autoritest, Tartu Ülikooli spordipsühholoogia professor Lennart Raudsepp.
#000003
Senistes uuringutes on leidnud kinnitust, et täiskasvanutel on vähene kehaline aktiivsus ja unehäired seotud vaimse tervise halvenemisega, sealhulgas depressiooninähtude sagenemisega. Teaduspõhiseid andmeid selle kohta, mil määral on noorukiea vähene kehaline aktiivsus ja unehäired seotud hilisema depressiooninähtude väljakujunemisega, on aga ebapiisavalt.
#000004
Lisaks on varasematest uuringutest teada, et vaimne tervis halveneb sageli just noorukieas, eriti tütarlastel. Sellest lähtudes tegid Tartu Ülikooli sporditeaduste ja füsioteraapia instituudi teadlased lühiajalise pikiuuringu, mille eesmärk oli selgitada välja, kas teismeeas tütarlaste väiksem kehaline aktiivsus ja unehäired ennustavad sagedasemaid depressiooninähtusid hilisemas eas.
#000005
Uuringu tulemustest selgus, et vanusevahemikus 14–16 aastat võib väheneb tütarlaste kehaline aktiivsus ning sageneda unehäired ja depressiooninähud.
#000006
Uuringu käigus leiti ka positiivne seos depressiooninähtude ja unehäirete suurenemise vahel. Tulemuste alusel ei saa siiski väita, et depressiooninähtude suurenemine põhjustab noortel neidudel kehalise aktiivsuse vähenemist ja unehäirete sagenemist, kuna uurijad ei kasutanud tunnuste eksperimentaalset manipuleerimist. „See tähendab, et me ei mõjutanud kuidagi tüdrukute arengut – nende une pikkust ega kehalist aktiivsust,“ seletas Raudsepp.
#000008