Õpetaja uus abimees – kõnetuvastuse programm
#000001
TTÜ kõnetuvastusprogrammi töögrupi juht Tanel Alumäe märgib, et nad arendavad eestikeelset kõnetuvastusprogrammi kogu aeg edasi. Praegu salvestatakse vanade inimeste hääli, et programm ka eakate jutust veatult aru saaks. Foto: Toomas Huik / Postimees / Scanpix
#000002
Õpetajad on kõnetuvastuse programmist kindlasti väga huvitatud.
Oleks ju efektne õpilaste suulised vastused tekstina välja lasta ja
seal vead punase pliitsiga alla kriipsutada – et õpilane näeks
ka, kus ta eksib. Tekstil on hääle ees see suur eelis, et tekstist
leiab vajalikud lõigud otsingusõnaga kiiresti üles ja nii saab
õpetaja suuliste vastuste tekstivariantidest välja tuua kogu klassi
#000005
Kõnetuvastus peaks rõõmustama ka neid õpetajaid, keda
valitakse alati koosolekute, nõupidamiste ja muude arutelude
protokolle või isegi stenogramme kirjutama – kõnetuvastuse
programm teeks selle tüütu töö ise ära. Innove töötajad on
juba märkinud, et kõnetuvastuse abil on mugav eksamite suulisi
vastuseid tekstideks salvestada ja arhiveerida. Inglis- ja
saksakeelne kõnetuvastus on juba ammu olemas.
#000006
Eriti põnev on, et tänu kõnetuvastuse programmile on võimalik
anda elektroonilistele seadmetele häälkäsklusi. Näiteks saab
õpetaja oma nutitelefonile öelda, et pangu see mingi kohtumine ise
kalendrisse kirja, saatku puuduva õpilase vanemale tekstsõnum jne.
Eestikeelseid häälkäsklusi võimaldavad anda programmid iOSi Siri,
Androidi Google Now, Windows Phone’i Cortana jt.
#000007
Kõige rohkem rõõmustavad eestikeelse kõnetuvastuse programmi
üle muidugi kirjutavad ajakirjanikud, kes on seni, kõrvaklapid
peas, kuulanud diktofoni salvestatud intervjuusid ja neid pikkade
tundide kaupa käsitsi arvutisse tippinud. Nüüd saadavad nad oma
helifaili kõnetuvastuskeskusse ja saavad sealt juba veerand tunni
#000008
Tõsi, koosolekul räägitu kirjapanek ei tule TTÜ kõnetuvastuse
programmil veel väga hästi välja – kaugemal istunud inimeste
jutt jääb talle arusaamatuks, ta hakkab oletama, mida nad rääkida
võisid. Praegu püütakse TTÜ-s vanemteadur Tanel Alumäe
juhtimisel kõnetuvastuse programmi niimoodi täiustada, et see
suudaks kirja panna riigikogus peetud koosolekute suulised arutelud.
Kui see õnnestub, siis läheb ka kõigi protokollijate ja
#000009
Mina avastasin, et kümne sentimeetri kauguselt diktofoni räägitud
jutu muudab kõnetuvastus veatuks tekstiks. Pärast seda avastust
olen palunud intervjueeritavatel võtta diktofon enda kätte ja
rääkida sellesse kümne sentimeetri kauguselt, nagu räägitakse
avalikul esinemisel mikrofoni. Õnneks on kõik õpetajad, koolijuhid
#000010
Olen aga märganud sedagi, et mõni inimene ei räägi selgelt ja
siis hakkab kõnetuvastusprogramm nuputama, mida intervjueeritav
öelda tahtis. Inimene ütleb natuke liiga pehme s-iga
„sinna sisse käib“ ja kõnetuvastus kirjutab „hinna sisse
käib“. „Klassi“ asemel kirjutas masin „klaiss“, sest
Inimene ütles „vist oli“, aga kõnetuvastuse kirjapilt oli
#000011
Mõned hariduse valdkonna sõnad ja sõnaühendid on
kõnetuvastusprogrammi mällu veel salvestatud ja siis pakub ta
tegeliku sõna vasteks midagi ligilähedast. Näiteks „HEV-lapsed“
asemele on ta kirjutanud „elvalased“. Selle ühe vale sõna
pärast muutub muidugi kogu lause arusaamatuks. Ühe soliidse
koolijuhi mingile sõnale pakkus kõnetuvastuse programm kirjalikuks
vasteks „misjonäriasend“, mida see koolijuht päris kindlasti ei
#000012
Aga siingi võib kõnetuvastusprogramm õpetajaid üksnes
rõõmustada – inimesed hakkavad oma sõnu selgemini hääldama, et
masin neist õigesti aru saaks ega pakuks piinlikke kirjalikke
#000013
Skaalameetod sobib iga õpetaja meetodivaramusseInterneti rämps tuleb kooli kaasaSelgusid parimad noorteadlased kolme minuti loengutesPõhikooli- ja gümnaasiumi lõpueksamiteks valmistumiseks pakub riik tasuta e-kursuseidÕppevara. Videoõps
#000017