Riley Sager. „Viimased tüdrukud“ (Päikese kirjastus,
#000003
põnevikule omaselt oskusklikult pinget terve raamatu vältel. Oleviku põimimine
Männimajakese sündmustega tekitab lugejas närvikõdi ja kannatamatust teada
saada, mis tegelikult juhtus. Just siis, kui tundub, et tegelik süüdlane on
#000006
Ditte Wiese. „Ja siis ma upun“
#000007
„Ja siis ma upun“ on lugemiseks sobilik
#000010
Karen McManus on tuntust kogunud
noortele kirjutatud põnevikega, mis köidavad lugejat esimestest peatükkidest
peale ja šhokeerivad ettenägematu lõpplahendusega.
#000015
Karen McManuse sulest on eesti keeles ilmunud veel:
#000016
Eugene Yelchin. „Geenius laua all: lapsepõlv raudse
#000017
Pam Jenoff. „Komandandi tüdruk“ (Ersen, 2015)
#000020
sõjaromaan, mis paneb ka lugejat mõtisklema õigete ja valede valikute üle ning juurdlema
selle üle, kui kaugele oleme valmis minema, et kaitsta endale tähtsaimat.
#000022
Olles ennast sisse seadnud, tutvub neiu Ingidiga, ühe teise
korterihoidjaga, kelle puhul näib Julesile paratamatult, et tüdruk kardab midagi. Maja sünge ajalugu on Julesi seni külmaks jätnud, kuid kui Ingrid
ühtäkki üleöö välja kolib ja jäljetult kaob, hakkab naine halba aimama. Enda
õuduseks avastab Jules, et Ingrid pole sugugi esimene korterihoidja, kes majast
kaduma on läinud. Jules mõistab, et ei tohi kedagi majaelanikest usaldada. Enda
elu ohtu seades võtab naine eesmärgiks välja selgitada, mis Bartholomew’s tegelikult aset leiab.
#000025
Südame kiiremini põksuma panev ja kõhedaid süžeepöördeid täis „Lukusta
kõik uksed“ ei jäta külmaks ühtegi lugejat.
#000026
Kristin Hannah. „Jaanimardika tee“ (Varrak, 2012)
#000029
1974. aasta suvel tunneb Kate Mularkey ennast kaheksanda
klassi kõige ebapopulaarsema tüdrukuna. Kui tema naabriks kolib salapärane ja
julge Tully Hart, kes oma ilu ja tarkusega võidab kõigi südamed, muutub ka Kate’i
elu jäädavalt. Ühel õhtul juhtub Tullyga midagi kohutavat, millest ta usaldab –
endalegi üllatuseks – rääkida vaid Kate’ile. Ühine saladus liidab tüdrukuid ja neist
saavad lahutamatud „TullyjaKate“, keda inimesed teavad kui Jaanimardika tee
#000030
Tully ja Kate on erinevad nagu öö ja päev. Omadega pahuksis
ema hooletuse tõttu kannatas Tully lapsepõlves palju ja nii otsib ta saamata
jäänud armastust ja hoolimist meestelt. Naist edasiviivaks jõuks saab kustumatu
ambitsioon ja tahe jätta endast maailma märk maha. Nii saab Tullyst reporter,
kes aastate jooksul karjääriredelil muljetavaldava tõusu teeb. Sellegi poolest
tunneb naine endiselt, et õnnest on puudu miski, mis Kate’il olemas on -
#000031
Kate, vastupidi Tullyle, ei ihka karjääri teha, vaid soovib
leida keegi, keda armastada ning kellega pere luua ja koos vananeda. Kate on aga
sunnitud endale tõdema, et vahel on Tully isikupära kõrval raske iseendaks
jääda. Ühel hetkel on Kate sunnitud
endalt küsima, kas ta peaks elult rohkemat tahtma.
#000032
Romaan jälgib kahe neiu naiseks sirgumist ja eluteed rohkem
kui kolmekümne aasta vältel. Saatus veeretab nende mõlema teele takistusi, mille
ületamisel on nendevaheline sõprus nagu valgust näitav majakas. Hoolimata vahel
tekkivatest lahkhelidest ja riidudest leitakse alati taas tee teineteise
juurde. Kuniks juhtub aga midagi, mis ähvardab kaks sõpra igaveseks lahku viia...
#000033
„Nine Elmsi mõrvar“ on populaarse „Peainspektor Erika
Fosteri krimipõnevike“ autori Robert Bryndza uue raamatusarja esimene romaan.
#000035
Eradetektiiv Kate Marshalli raamatusarja teised osad:
#000037
Alf Prøysen. „Kitsetall, kes oskas lugeda kümneni“
#000038
Norra lastekirjaniku Alf Prøyseni armastatud lasteraamat „Kitsetall,
kes oskas lugeda kümneni“, mille abil on lapsed juba mitmeid põlvi numbreid
lugema õppinud, ilmus sel aastal täiesti uues kuues, mida ehivad illustraator
Hans Jørgen Sandnesi imearmsad illustratsioonid.
#000039
Ühel päeval näeb väike kitsetall, kel
numbrid hästi selged, järvevees oma peegelpilti. Nutikas talleke „loeb“ ennast
ära, kuid seda satub kuulama vasikas, kelle kitsetall samuti üle loeb. Vaesele
kitsekesele toob numbrite tundmine aga hoopistükkis pahanduse kaela, kui
loomad, keda ta teel kohates loendab, seda talle pahaks panevad ja kitsetalle
taga ajama hakkavad. Tekkinud segaduses juhtub aga midagi, mille käigus selgub,
et numbrite tundmisest on tegelikult palju kasu.
#000040
jutt aitab lastel pideva kordamise abil ühest kümneni numbreid õppida. Raamatu eestikeelne
esmatrükk ilmus 1964. aastal, mis hetkeks oli teost trükitud juba 40 000
eksemplari. Eesti keeles on ka ilmunud
mitmeid kordustrükke, mis näitavad, kuivõrd ajatu ja armastatud antud raamat
#000041
„Pitsikuduja“ esikaas paelub lugeja tähelepanu. Olgu põhjuseks kasvõi tõsiasi,
et kaanel olev autori nimi ei kuulu eestlasele, vaid hoopis austraallannale, kelle
elu ega juured pole kuidagi Eestiga seotud. Huvitõstvalt mõjub ka kaanepilt,
millel on kujutatud Haapsalu salli kandvat noort kaunist neidu.
#000042
„Pitsikuduja“ räägib loo kahe erineva
taustaga naise võitlusest elu, vabaduse ja armastuse nimel eestlastele niivõrd
#000045
Riley Sager. „Enne pimedat koju“
#000046
Maggie Holt oli kõigest väike
tüdruk, kui tema vanemad kolisid suursugusesse Victoria-aegsesse häärberisse
nimega Baneberry Hall. Paljutõotava uue elu algus sai aga ootamatu lõpu, kui kõigest
kolm nädalat pärast sissekolimist põgenes perekond keset ööd majast, otsustades
sinna enam iial tagasi pöörduda. Pereisa Ewan kirjutab nendega juhtunust raamatu
pealkirjaga „Õuduste maja“, mis tänu oma šokeerivale sisule koheselt müügirekordeid
#000047
Pärast isa surma avaneb Maggiel
võimalus tõde välja selgitada. Naine otsustab päranduseks saadud häärberi
müügikorda seada. Viibides taas Baneberry Hallis on Maggie sunnitud kaaluma
võimalust, et ehk on isa kirjutatud raamatus rohkem tõde kui väljamõeldist,
sest olgu kuidas on, keegi – või miski – ei taha sugugi, et ta majas viibiks.
#000049
„Enne pimedat koju“ pakub ohtralt
närvikõdi ja üllatab lugejat ootamatu lõpplahendusega. Julgematele lugejatele on raamat suurepärane
#000050
tiitellehele on kirjutatud: romaan lastele ja teistele. Ja seda see tõepoolest
ka on – teos naerutab oma toredas jaburuses ka täiskasvanuid, mistõttu on see
aegumatu lugu vahva lugemisvara ka täiskasvanule, kes seda lapsele ette loeb.
#000051
Catherine Cookson. „Daam minu vasakul käel“
#000053
Hinnatud kirjaniku Catherine Cooksoni teos „Daam minu
vasakul käel“ jutustab kaasahaarava loo kaheaastaselt orvuks jäänud Alison
Readist, kes pärast oma kalli onu surma taas üksi jäänuna asub elama onu sõbra,
kogenud antiigikaupmehe, Paul Aylmeri juurde. Alisonist, keda onu mööblit
tundma õpetas ja kes juba lapsena lugematutest oksjonitest osa võttis, saab antiigiäris
#000054
Cookson, kelle raamatutegelastele on alati lihtne kaasa
elada, pakub oma lugejatele antud raamatu näol võrdses koguses põnevust ja
#000056
Kaia Raudsepp. „Kui ainult“ (Varrak, 2022)
#000057
„Kui ainult“ on lugu igatsusest ja leinast, mis paneb mõtisklema elu hapruse ja
selle üle, kas ja kuidas on võimalik
pärast lähedase inimese kaotust eluga edasi minna.
#000058
kaheksateistkümneaastane muretu teismeline, kelle elu pärast saatuslikku
juulikuu ööd pöördumatult muutub. Imekombel rängast autoõnnetusest eluga
pääsenuna, soovib Helena siiski, et oleks hukkunud, sest just selline saatus
tabas tema parimat sõbrannat Mariani. Valu kalli inimese kaotuse üle muudab
veelgi talumatumaks neiu lõppematud enesesüüdistused ja usk, et just tema oleks
pidanud Mariani asemel surema. Sama leiab ka Mariani perekond, kes usub, et
Helenata oleks Marian veel elus.
#000059
Ajutist, kuid kesist leevendust pakuvad
iganädalased peod ja rohke kogus alkoholi, mis peojärgsetel hommikutel Helena süütunnet
veelgi süvendavad. Positiivsust toob tüdruku ellu armumine täiesti ootamatusse
inimesse. Hoolimata paljulubavast suhte algusest, seisab noorte teel takistusi,
mis panevad nende suhte tõsiselt proovile ning mille ületamine näib võimatuna.
#000060
isepäisuse ja graatsiaga, kuid vahel võtab lemmiku kummaline käitumine ka kõige
suurema kassisõbra kukalt kratsima. Iga tubli kassiomanik annab endast parima,
et tema neljajalgne sõbrake ennast rahulolevana tunneks, kuid vahel võib
paratamatult tekkida olukord, kui lemmik oma peremeest pättuse või äkilise
reageeringuga pahandab. Kuidas siis luua harmooniline õhkkond nii oma lemmiku
#000064
kassisõbral heita pilk nende armsate neljakäpaliste varjatud mõttemaailmale. Loomad
on oma käitumises siirad ja seda on ka kassid, kelle omapära paremini mõistes,
saab loomasõber neile täisväärtuslikku elukeskkonda pakkuda. Ka Dr Jo Lewis on
öelnud: „Olgem ausad – me kõik räägime oma kassidega, kuid peaksime rohkem
„kuulama“, mis neil meile öelda on.“.
#000066
Samas sarjas on varem ilmunud
Hannah Molloy „Kuidas koerad mõtlevad“.
#000067
Dinah Jefferies. „Teekasvataja naine“ (Tänapäev,
#000068
„Teekasvataja naine“ sobib hästi lugejatele, keda paeluvad
ajaloolised romaanid. Sündmustiku toimumiskoht ja aeg lisavad loetule vaid võlu.
Lugeja paisatakse koos peategelasega Tseilonile, mille inimesed, ajalugu ja
kultuur lugejale võõrad võivad olla, pakkudes võimalust ennast ajaloo selle
#000070
23-aastane Sarai pole nagu teised temavanused noored naised,
kes võivad mängida mõttega võimalusi täis tulevikust. Sarai elukäik sai paika
pandud, kui tüdruku ema ta 14-aastasena kodunt kaugele Mehhikosse Javieri, kurikuulsa
narkoparuni, juurde elama viis. Aastate jooksul pole naine lahti lasknud
unistusest põgeneda, et elada viimaks normaalset elu. Kaua oodatud põgenemisvõimalus
ilmutab ennast, kui Javieri külastab salapärane mees, kelles neiu näeb viimaks võimalust
põgeneda. Sarai plaanid lähevad aga vett vedama, kui ta avastab, et mees pole sugugi
#000072
Surm on Victorit juba lapsepõlvest saadik ümbritsenud. Kalestunud
ja halastamatu palgamõrvar ei kohku tagasi ühegi talle antud ülesande ees. Kuid
kui Victor avastab oma autost abivajava noore naise, peab mees langetama
otsuse, kas jääda oma ülesandele kindlaks või kuulata südametunnistuse häält. Järk-järgult
hakkab see tavatu paar üksteist usaldama, kuid oht pole sellega veel kaugeltki
möödas. Liiga palju inimesi ihkavad Sarai surma ja Victori oskustest ei pruugi
piisata, et naist tagaajajate küüsist päästa.
#000073
Elina Sildre joonistatud vahvate ja helgete piltidega raamatut
on tore lugeda nii lapsel endal kui ka vanemal. Raamat on pälvinud ka „Hea
lasteraamat 2021“ tiitli, mida Eesti Lastekirjanduse keskus koostöös
Lastekaitse Liiduga kord aastas eelmise aasta uudiskirjanduse hulgast
põhjalikult välja valitud lasteraamatutele jagab.
#000076
1969. aasta suvi on 14-aastase Lucas Painteri jaoks senise
elu pöördepunktiks. Lucase vanem vend Roy sõdib Vietnamis ja venna saadetud
tugevalt tsenseeritud kirjade põhjal võib Lucas vaid aimata, milliste katsumustega
Roy rinda peab pistma. Lucase koduse olukorra muudavad kibedaks ka pidevalt
üksteisega nägelevad vanemad, kes omavahelises sõjas kipuvad oma noorema poja
olemasolu sootuks ära unustama. Ka poisi parima sõbra Connori pereprobleemid ja
üha süvenev nukrameelsus panevad Lucast halvimat kartma.
#000078
Muremõtetele pakub leevendavat vaheldust kohalikus metsas
ringi uitamine. Ühel oma järjekordsel retkel avastab Lucas metsast majakese ja selle
omanikule kuuluvat kaks hiigelsuurt koera. Poisi esimene reaktsioon on koerte
eest jooksu pista, kuid Lucase üllatuseks ei aja karvased hiiglased teda kurjalt
taga, vaid hoopis jooksevad koos temaga. Lucas avastab, et koertega metsikul
maastikul koos jooksmine pakub talle igatsetud meelerahu.
#000079
Nii alustab Lucas igahommikusi käike metsa, et koos
vastleitud sõpradega oma mured minema joosta. Siis aga kohtub Lucas ootamatult
ka koerte omaniku Zoe Dinsmore’iga. Eraklik Zoe, kelle minevik teda aastaid
rusunud on ja kellesse linnarahvas kriitiliselt suhtub, on otsustanud oma
elutee lõpetada. Lucas aga seab endale eesmärgiks Zoe päästa. Lisaks näeb noormees
naises viimast õlekõrt, mis Connori teda hukutavast masendusest ehk välja
#000080
„Püsi elus!“ on südameid puudutav lugu sõprusest, teistest võimalustest ja elus püsimisest ka keerulise elusaatuse
#000081
„Ega sa Luis Velezt pole näinud?“
#000083
Pseudonüümi Alex North all kirjutava autori debüütromaan
„Sosinamees“ on üks neid põnevusromaane, mille puhul juba ainuüksi kaanepilt
kutsub riiulilt raamatut haarama. Ka kaanepilti ehtiv kollane liblikas osutub
lähemal vaatlemisel millekski hoopistükis kõhedust tekitavamaks. Juba teose
esimesed leheküljed tunduvad lugejale lubavat sisu, mis ka paljulugenud
põnevike fänni lugemise nimel unetunde loovutama paneb.
#000085
Samal ajal tabab Tomi ebameeldiv üllatus, kui ta avastab, et
Jake, kellega Tomil on niigi raske ühist keelt leida, on hakanud kummaliselt
käituma. Mees tabab Jake’i mitmel korral kellegi nähtamatuga rääkimas. Samuti
tundub poeg teadvat asju, millest ta kuidagi teadlik olla ei saa. Kõige tipuks
väidab Jake, et kuuleb akna taga sosistamist...
#000087
„Sosinamees“ on mitut põlvkonda hõlmav lõpuni närvikõdi ja
kõhedust tekitav lugu, mille puhul põnevus krutitakse üles piirini, mis lugejal
kananaha ihule toob. Lugedes raamatut üksinda ja öösel, võib lugejagi tabada ennast
kuulatamast, kas ka tema akna taga kostub sosinat...
#000088
Alex Northi sulest on eesti keeles ilmunud veel:
#000089
Ilmar Tomusk. „Kullakallis kass“ ( Tammerraamat,
#000090
„Kullakallis kass“ on armastatud lastekirjaniku Ilmar
#000091
Vanamehe maja keldris elab hiirepere lõbusat elu – keldris
hoitavatest aed- ja juurviljadest saavad hiireema, hiireisa ja nende kolm last kõhukesed
kenasti täis. See teeb aga vanamehele pahameelt, sest kuidas on võimalik, et
tema kodus elavad hiired, kui samas majas elab ka tema kullakallis kass. Kass ennast
aga hiirte püüdmisega ei vaeva. Miks ta peakski, kui peremees talle iga päev
turult värsket kala ja vahukoort toob.
#000092
Ühel päeval otsustab hiirepere toredale „maailmareisile“
minna. Keldrist tuppa jõudnud, leiavad nad sealt magava kassi, kellega
hiirekesed hirmsasti mängida tahaksid. Kassi kõht on aga head-paremat täis ja nii
on ta külalistest, kes tema und segavad, ütlemata häiritud. Ja oh häda, kui
kassi peremees koju jõuab ja näeb oma kullakallist sõpra koos hiirtega, kelle
püüdmise nimel kassike sugugi pingutavat ei näi. Mis saab hiireperest ja laisast
kassivolaskist edasi, saad aga teada raamatust!
#000093
Catherine Miller. „99 päeva koos sinuga“ (Ersen,
#000094
Emma kulgeb läbi elu ilma suuremate ootuste ja eesmärkideta.
Kuidas saakski Emma elada nagu teised temavanused, kui naist ootab kodus
raskelt haige ema, kelle ainsaks hooldajaks ja toeks on tema tütar. Nii pakuvad
Emmale igapäevamuredest tröösti vaid tema lemmikraamatute poolt pakutav maailm.
Hirmule emast ilmajäämise ees lisandub ka mure Emma enda tervise pärast, kui
naine märkab, et tema rinnaga pole kõik korras.
#000095
Nathan on oma ellusuhtumise poolest Emma vastand. Näinud
terve elu ühte ja sama unenägu sellest, kuidas ta 27-aastasena sureb, on Nathan
võtnud iga päeva oma elus kui viimast. Noor mees on iga hetke võtnud kui midagi
haruldast ja tähistamist väärivat, mis on ka põhjuseks, miks Nathan
langevarjuhüpete instruktorina töötab. Jõudnud viimaks 27. eluaastani usub
mees, et see eluaasta jääb talle ka viimaseks. Seda teadmist näib kinnitavat ka
tõsiasi, et Nathan avastab oma ülakehalt veidra ja valuliku muhu.
#000096
Ühine mure ja hirm toovad Nathani ja Emma kokku haigla
ooteruumis. Ootamatult leiavad noored oma elu kõige raskemal ajal toe ja ka
armastuse just teineteise näol. Kuna Nathan ja Emma tunnevad, et hüvastijätt
võib tulla rutem, kui nad oodata oskavad, annavad noored lubaduse, et ei raiska
enam ühtegi tundi oma lõppeda ähvardavatest eludest. Kuid kuidas leppida
sellega, et ka vastselt leitud armastus võib lõppeda veel enne, kui on alatagi
#000097
Jenna on kahekümnendates eluaastates naine, kes pool aastat
tagasi elas üle südamesiirdamise. Hoolimata sellest, et varasemalt ei saanud
Jenna oma südame peale loota ja pidi elama oma elu hirmus, et see järsult
lõppeb, ei paku uus süda oodatud kindlus- ja rahutunnet. Ikka ja jälle rändavad
naise mõtted oma elupäästjale – doonorile, kelle surma tõttu tuksub nüüd Jenna
#000099
Louise Jenseni „Kingitus“ on üks mitmest autori
põnevusromaanidest, mis eesti keelde tõlgitud. Jensen oskab lugejat kuni
raamatu lõpuni pinevil hoida ja tagada,
et tõeni liialt vara ei jõutaks.
#000101
Marilyn Jurmani esikromaan „Mul hakkasid päevad“ on lugu
noortest ja mõeldud kõnetama noori teemadel, millest mõned on delikaatsemad kui
teised. Kuigi tegu on väljamõeldisega, on raamatu kirjutamisel inspiratsiooniks
olnud noortega päriselt juhtunud olukorrad ja sündmused. Ka raamatu veidi ehk
ootamatult mõjuv pealkiri on seotud Marilyni enda teismelisena peetud päevikuga,
kus 14-aastane tütarlaps kirjutas esmakordselt alanud päevadest, mis on iga
tüdruku jaoks üheks elu väga oluliseks verstapostiks.
#000102
Lugedes oma teismeea päevikut mõistis Marilyn unustatud tõde,
et noori ei tohiks alahinnata ja nende tundemaailma naeruvääristada. Raamatu
eesmärgiks on kinnitada noortele lugejatele, et nad pole oma tunnetega ja
probleemidega üksi. Jurman julgustab noori kõnelema erinevatel keerulistel teemadel
nagu näiteks seksuaalne ärakasutamine, söömishäired, suhted vanematega jpm.
Raamatu peatükkide vahele on pikitud ka luuletused, mis on autori enda noorpõlve
päevikust maha kirjutatud ja seostuvad hästi teose sündmustega.
#000103
Marilyn Jurman julgustab raamatut lugema ka lapsevanemid,
kel endal teismelised kodus kasvamas. „Mul hakkasid päevad“ aitab täiskasvanud
lugejal meelde tuletada enda kooliaega ja sündmusi, mis ehk ammu meelest
läinud, kuid millel kunagi oli noore
inimese elus suur osakaal. Vaadates tagasi enda teismeeale, on ehk lihtsam
mõista ka oma peres kasvavat teismelist.
#000105
„Mul hakkasid päevad“ on ära märgitud ka „Eesti
#000106
Raamat ei ole soovitatav alla 14-aastastele.
#000107