Laura ja Pirje investeerimisterminite spikker
#000001
Üks osa meie igapäevasest tööst on vastata saabuvatele küsimustele ja kirjadele. Me näeme, kui palju segadust tekitavad keerulised finantsterminid. Nii võib lihtsast fondivahetusest või kolmandas sambas kogumise alustamisest kujuneda keeruline ettevõtmine, mille tegemist inimene korduvalt edasi lükkab. Meie usume, et pole mingit vajadust ajada niigi spetsiifilist teemat nagu pension, veelgi keerulisemaks erinevate terminite ja raskesti jälgitavate tekstidega.
#000002
Panime seetõttu kirja mõned selgitused ja näited, mis aitasid meil endil kergemini õppida ja oma tööd teha. Loodame, et need aitavad ka sinul finantsmaailma infomüras hakkama saada ning seeläbi paremaid otsuseid langetada. Tänud kõigile testlugejatele, kes meie algselt väga konarliku dokumendi aitasid arusaadavamaks ja lihtsamaks teha! See tekst ei ole kaugeltki lõplik – kui sa märkad siin midagi, mida saaks paremini selgitada või mõnda puuduvat terminit, mida võiksime kindlasti veel lisada, siis anna palun kohe märku ja kirjuta meile tuleva@tuleva.ee!
#000003
Esimese asjana kirjutasime lahti järgmised investeerimisega seotud terminid:
#000004
Passiivse strateegiaga fond ehk indeksifond
#000005
Kuigi Tuleva veebilehel või internetipangas oma pensionikontole sisse logides näed oma pensionivara seisu eurodes, siis tegelikult on sinu pensionifondi sisse makstud raha investeeritud aktsiatesse ja/või võlakirjadesse. Ehk siis reaalsuses ei hoia Tuleva ega meie depoopank Swedbank sinu vara rahana, vaid väärtpaberitena. Kuna nii aktsiate kui ka võlakirjade hind on muutuv, ei saa eeldada, et sinu pensionisamba väärtus on võrdne sinna sissemakstud summaga.
#000006
Ajalooliselt on indeksifondid näidanud positiivset tootlust. Kuid võib ka üsna kindel olla, et sinu kogumise ajal tuleb ette lühemaid ja pikemaid perioode, kus tootlus on negatiivne. Sellisel juhul on sinu pensionifondi väärtus väiksem, kui sinna sisse makstud summa. Samas ära unusta, et majandus on tsükliline ning tõusud ja mõõnad on paratamatud. Seega varu kannatust. On väga tõenäoline, et langus asendub mõne aja möödudes tõusuga ja enamasti jäävad võitjaks need, kes rahulikult kõik turu kõikumised kaasa teevad.
#000007
Väärtpaber – dokument, mis tõendab omandiõigust (aktsia), võlakohustust (võlakiri) või ostu- ja müügiõigust (optsioon).
#000008
Aktsia on väärtpaber, mis tõestab, et sa omad tükikest ettevõttest. Kui oled ostnud mõne ettevõte aktsia, omad sa osa sellest ettevõttest ja sul on õigus selle ettevõtte varadele ja kasumile.
#000009
Tuleva pensionifondis kogudes oled sa ligi 3000 maailma suurima börsiettevõtte omanik ja saad osa nende ettevõtete kasumist. Näiteks, 2020. aastal maksis Apple igale aktsiaomanikule 2,62 dollarit (2,16 eurot) dividende. Tuleva pensionifondidele kuulus jaanuari alguse seisuga kokku 62 734 Apple`i aktsiat ning seetõttu saime meie, kes me Tuleva pensionifondides kogume, kokku 135 505 eurot dividende. Selleks aastaks ennustatakse Apple`i dividendide kasvu ja loodetavasti saame veelgi enam tulu oma investeeringust.
#000010
Võlakiri on väärtpaber, mis tõestab, et oled andnud mõnele riigile või ettevõttele laenu. Võlakirja ostes oled sa nagu pank, kes annab laenu ja nõuab selle eest intressi. Näiteks: investeerides 100 eurot 3% aastase interssimääraga 5-aastase tähtajaga võlakirja, annad sa viieks aastaks 100 eurot laenu ning iga aasta lõpus saad sa selle eest 3 eurot intressi. Viienda aasta lõpuks saad tagasi ka algselt investeeritud 100 eurot.
#000011
Kuigi võlakirjafondi investeeritud raha võib olla maailma suurimate riikide pikaajalistes võlakirjades, pole siiski tootluse kõikumine täiesti olematu. Võlakirjade turuhind kõigub siis, kui intressimäärad muutuvad. Mistõttu on tootluse kõikumine 2-3% ulatuses tavapärane.
#000012
Pensionifond on kõige lihtsam ja soodsam viis investeerimisega alustamiseks, mis sobib nii algajale kui edasijõudnud investorile. Eestis tegutsevad teise samba ehk kohustusliku kogumispensioni fondid ja kolmanda samba ehk vabatahtliku kogumispensioni fondid.
#000013
Teise samba pensionifondi koguneb sinu raha automaatselt: tööandja peab 2% sinu palgast kinni ja saadab selle maksuametile. Riik lisab veel sinna viiendiku sinu palgalt tasutud sotsiaalmaksust ja saadab kogu raha sinu valitud teise samba pensionifondi, mis väljastab laekunud raha eest sinu pensionikontole fondi osakuid. Sina näed oma kogunenud osakute arvu ja väärtust oma pensionikontole sisse logides.
#000014
Kolmanda samba pensionifondi puhul saad sa ise valida, kui palju ja kui tihti sisse maksad. Sarnaselt teise sambaga, saad sa sissemaksete eest oma pensionikontole pensionifondi osakuid.
#000015
Tuleva pensionifondid on passiivse strateegiaga ehk indeksifondid.
#000017
Passiivse strateegiaga fond ehk indeksifond on investeerimisfond, mis investeerib fondi raha rangete reeglite järgi suunates selle fondi tingimustes ettenähtud nimekirja (indeksi) koostises olevatesse aktsiatesse või võlakirjadesse. Mõned indeksifondid koosnevad ainult aktsiatest või ainult võlakirjadest, aga on ka selliseid indeksifonde, mis sisaldavad mõlemaid.
#000018
Aktsiate või võlakirjade osakaal indeksis on proportsionaalne nende turuväärtusega – ehk mida suurem on ettevõtte turuväärtus, seda suurem on tema osakaal indeksis. Tuleva III Samba Pensionifond järgib MSCI All Country World Index (ACWI) indeksit. Selles indeksifondis on ligi 3000 ettevõtte aktsiaid. Kui sina investeerid sellesse fondi 100 eurot, siis jaotatakse sinu raha proportsionaalselt kõikide selles fondis olevate aktsiate vahel vastavalt ettevõtete turuväärtusele. Näiteks, kui investeerid täna 100 eurot Tuleva III Samba Pensionifondi, läheb sinu rahast 3,3 eurot Apple`i, 2,67 eurot Microsofti, 2,11 eurot Amazoni aktsiatesse jne.
#000019
Indeksifondis ei püüa fondijuht turu kõikumisi ette arvata ja selle arvelt kasumit teenida. Indeksifondi eesmärgiks on teenida turu keskmist tootlust ja hoida kulud madalad. Maailma statistika näitab, et selline strateegia annab parema tulemuse kui 90% aktiivselt juhitud fondidel.
#000020
Kui soovid indeksifondide ja pikaajalise investeerimise kohta rohkem lugeda, siis meie fondijuht Tõnu on kirjutanud nendest lausa artiklite seeria.
#000021
Aktiivse strateegiaga fondis on fondijuhil roll investeeringute juhtimisel ja muutmisel. Tema otsustab kuhu, millal ja kui palju investeeritakse. Fondijuhi eesmärk on investeeringuid valides ületada turu keskmist tootlust ja turgude langemisel minimeerida investorite kaotusi. Seega sõltub fondi käekäik suuresti fondijuhti oskustest ja teadmistest. Aktiivse strateegiaga pensionifond on kõrgemate tasudega, kui passiivse strateegiaga pensionifondidel. Kõrged tasud on peamine põhjus, miks aktiivselt juhitud fondid enamasti passiivsetele tootluses alla jäävad.
#000022
Mudelportfell – kui indeksifond järgib mudelportfelli, siis tähendab seda, et indeksifond ostab samu aktsiaid ja/või võlakirju nagu selle järgitav mudel. Eesmärk on omada samu investeeringuid samas proportsioonis, et tagada võimalikult vähe erinev tootlus.
#000023
Tootlus näitab, kui palju sinu investeeringu väärtus on ajas kasvanud või kahanenud. Aktsia tootlus koosneb makstud dividendidest ning aktsia ostuhinna ja tänase börsihinna vahest. Võlakirja tootlus koosneb intressidest ja võlakirja hinna muutusest.
#000024
Pensionifondis väljendub sinu tootlus selles kui palju fondiosaku hind on kasvanud või kahanenud võrreldes selle hinnaga, millega sa nad ostsid. Pane tähele, et pensionifondis ostad sa osakuid enamasti iga kuu ja alati erineva hinnaga. Seetõttu ei näita sinu pensionifondi viimase 5 või 10 aasta osakuhinna muutus veel sinu personaalset tootlust. Personaalset tootlust saad näha Tuleva lehel või pensionikeskuses oma pensionikontole sisse logides.
#000025
Tulevas kogudes ei tea me ette, kui suur saab meie tootlus tulevikus olema. Tuleviku tootlust ette ennustada ei oska tegelikult keegi – isegi kui mõned väidavad, et oskavad. Sellegipoolest teame me mõningaid olulisi seaduspärasusi:
#000026
aktsiate pikaajaline tootlus on enamasti suurem kui riskivabade võlakirjade tootlus;
madalate kuludega fondide pikaajaline tootlus on enamasti suurem kui kõrgete kuludega fondidel;
isegi väike erinevus aastases tootluses viib aastate jooksul väga suure erinevuseni pensionikontole kogunenud vara väärtuses.
#000027
Risk on võimalus, et su investeering ei teeni loodetud tootlust või kaotab üldse oma väärtuse. Risk ja tootlus on omavahel tihedalt seotud: ei ole tootlust ilma riskita. Kui soovid teenida kõrgemat tootlust, pead aktsepteerima rohkem riski. Näiteks aktsiate hinnad (ja koos sellega sinu pensionikontol oleva vara väärtus) võivad lühikese aja jooksul langeda 30% või enam. Kui soovid, et su vara väärtus ühelgi hetkel ei väheneks, siis pead aktsepteerima seda, et sinu investeeringu tootlus on väga madal või lausa null.
#000028
Kui sa valid pensioniks kogumiseks madala kuluga indeksifondi, aitavad sul riski taluda kaks abimeest. Esiteks, sinu raha on hajutatud kõigi suurimate maailma ettevõtete aktsiate vahel ja ühe ettevõtte, sektori või riigi langust kompenseerib enamasti mõne teise sektori tõus. Teiseks, sa ostad aktsiaid mitte ühekorraga, vaid regulaarselt iga kuu. Nii juhtub, et mõni kuu ostad aktsiaid kallimalt, mõni kuu jälle väga odavalt.
#000029
Tasub ka meeles pidada, et sinu riskitaluvus võib aja jooksul muutuda. Mida noorem sa oled, seda rohkem saad endale riske lubada, sest sul on piisavalt aega, et langustest taastuda ja oma portfelli kasvatada. Kui pensioniiga juba lähedal, tasub hakata mõtlema riski vähendamisele ja osa varast võlakirjafondi suunata.
#000030
Kuidas saada III sambast maksimaalselt kasu? Tuludeklaratsioon: paiguta tagasi saadud raha kolmandasse sambasse Seitse küsimust: kuidas teisest sambast rohkem kasu saada?
#000031
Kui palju pensionifondi tasud su vara vähendavad?
Millist tootlust on Tuleva pensionifondis kogudes oodata?
Kas sinu II sammas toetab ikka veel müügimeeste armeesid ja pankade kasumeid?
#000032
Kui palju sina kõrgete tasude tõttu kaotad?
#000033
Juhend aitab sul 5 minutiga fondi vahetada ilma pikemalt ekslemata. Fondivahetus on kõigile tasuta.
#000034
Vaata ka korduma kippuvaid küsimusi meie KKK lehel.
#000035
Vastab Tõnu või Mari Tuleva tiimist.
#000036
*Ülal võrdluses peame panga pensionifondi all silmas fonde, mida valitsevad Swedbanki, SEB Panga, Luminor Panga või LHV Pangaga ühte konsolideerimisgruppi kuuluvad fondivalitsejad. Nendes pensionifondides on sinu raha fondivalitseja äririskide vastu täpselt samamoodi kaitstud nagu Tuleva pensionifondides. Samas on nende pensionifondide keskmine jooksvate tasude määr 0,83% (allikas: pensionikeskus.ee) ehk üle kahe korra kõrgem Tuleva pensionifondide jooksvate tasude määrast (vaata pensionikeskus.ee võrdlust siit, Tuleva Maailma Aktsiate Pensionifondi jooksvad tasud 30.11.2022 seisuga).
#000037
Enne kui otsustad, millisesse pensionifondi oma kogutud säästud ja tulevased sissemaksed suunata, tutvu kindlasti olulise infoga. Meie pensionifondide tingimused on siin, siin ja siin. Võrdluseks leiad kõigi Eesti pensionifondide info pensionikeskusest. Palun pane tähele, et Tuleva ühistu, Tuleva fondivalitseja ega Tuleva töötajad ei anna sinule investeerimisnõu ega saakski anda, sest me ei ole taotlenud investeerimisnõustamise tegevusluba. Anname alati endast parima, et jagada sinuga ausalt ja arusaadavalt infot, mida arvesse võttes saad ise otsustada. Kui sul on küsimusi, võta meiega ühendust või konsulteeri asjatundjatega.
#000039
Tuleva kodulehe privaatsuspoliitika ja kodulehe kasutustingimused.
#000040
Liitumistasusid kasutame meie ühise ettevõtte arenduseks ja liikmete huvide eest seismiseks. Esimeste liikmete tasudest tegime vajalikud kulutused, et koguda Tuleva algkapital, tutvustada Tulevat laiemale avalikkusele ning ette valmistada kõik vajalik meie ühise fondivalitseja käivitamiseks ja Finantsinspektsioonilt tegevusloa taotluseks. Edasi katame liikmetasudest kulud järgmisteks tegevusteks:
#000041
Tuleva veebilehe, blogi ja teiste infokanalite arendus
Ettepanekute väljatöötamine ja mõjuanalüüsid Eesti pensionisüsteemi paremaks muutmiseks, koostöö rahandusministeeriumi ja teiste riigiasutustega
Vabatahtliku pensionifondi ja muude pikaajalise investeerimise toodete analüüs ja ettevalmistus.
#000042
Sinu liitumistasu aitab läbimõeldud, suure mõjuga ideed otsustajateni viia.
#000043
Iga säästetud euro annab Rootsi inimestele umbes kolmandiku võrra rohkem pensionit kui sama raha meie inimestele. Eesti vajab targemat, mõõdetavate eesmärkidega pensionistrateegiat.
#000044
Laua taga, kus varem oli lisaks ametnikele ja poliitikutele kohta vaid pankade ja kindlustusseltside esindajatel, on Tuleva Eesti esimese pensionikogujate ühendusena tõsiseks partneriks nii Rahandusministeeriumile kui teistele riigiasutustele.
#000045
Aitame teha seadused paremaks, et need kaitseks eelkõige meie, inimeste huve. Et igast täna säästetud eurost saaksime tulevikus maksimaalse kasu meie ise, mitte pankade omanikud.
#000046
Esimesed võidud on käes. Näiteks:
#000047
Eesti inimesed hoidsid ainuüksi eelmisel aastal kokku 1,5 miljonit eurot, sest Tuleva ettepanekul keelas riik fondivalitsejatel võtta inimestelt pensionifondi vahetamise eest kõrget tasu.
Saatsime 2300 allkirjaga riigikokku ettepaneku reformida teise pensionisamba väljamaksed, et inimesed saaksid raha kasutada väiksemate kuludega ja tegelikest vajadustest lähtuvalt.
#000048
Tuleva on sotsiaalne ettevõte, mille eesmärk on teenida liikmetele tulu.
#000050
Tuleva idee on, et inimesed ise koguvad koos oma tuleviku jaoks raha, kasutades kaasaegseid tehnoloogiaid ja jättes kõrvale nii palju vahemehi ning lisakulusid kui võimalik.
#000051
Igal aastal arvestame liikmeboonust kõigile liikmetele, kes on oma II ja/või III samba vara toonud Tuleva pensionifondi. Liikmeboonus on algul hästi tilluke, aga kasvab koos pensionivara kasvuga. Boonus kantakse sinu isiklikule kapitalikontole Tulevas. Sellega kasvab sinu osalus Tuleva omakapitalis ja see osalus teenib omakorda tulu.
#000052
Kui Tuleva areneb, meie fondide maht kasvab ja loome uusi investeerimistooteid, teenib ühistu kasumit ja kasumi jagame liikmete vahel, nii nagu põhikirjas kokku lepitud.
#000053
Nagu ettevõtlustuluga ikka – see sõltub sellest, kui hästi meie ühisel ettevõttel läheb. Tuleva asutajad on ise veendunud, et 125 euro suurune liitumistasu tasub ennast kuhjaga – aga lubadustest hoidume.
#000054
arvutame, kui palju oli igal Tuleva liikmel möödunud aasta jooksul keskmiselt Tuleva pensionifondide osakuid;
korrutame selle 0,05%-ga ja kanname tulemuseks saadud summa tema liikmekapitali kontole;
iga 5 aasta tagant otsustavad Tuleva liikmed üldkoosolekul, kas maksta kapitalikontodele kogunenud kasum välja või hoida see edasi investeerituna.
#000055
Igapäevaselt jagame Tuleva liikmete vahel teadmisi ja vahetame mõtteid Tuleva liikmete facebook-i grupis, e-maili ja telefoni teel ning töögruppides. Meie kogukonnas on ühiskondliku närviga erinevate eluvaldkondade tippspetsialiste ja tavalisi inimesi, kes on valmis võtma vastutuse, et leida paremaid võimalusi oma tuleviku kindlustamiseks.
#000058
Tuleva tiim kuulab liikmete tagasisidet ja ettepanekuid väga tõsiselt. Me oleme alles alguses ja usume, et mitme tuhande ärksa inimese tarkuses on jõud, mida me alles õpime meie ühise kasu ja Eesti arengu nimel rakendama.
#000059
Juhime teie tähelepanu asjaolule, et kasutame oma õigustatud huvi alusel Ühistu ja Fondivalitseja veebilehel küpsiseid (cookies). Küpsis on väike tekstifail, mille veebileht salvestab teie arvutisse või mobiiliseadmesse, kui te veebilehte külastate. Küpsised annavad meile statistilist teavet, mis aitavad analüüsida meie veebilehe külastajate käitumismustreid ning kasutada seda turunduses. Näiteks salvestame küpsiste abil teie poolt kasutatud seadme IP-aadressi, mis võimaldab meil hiljem teile läbi Google’i ja Facebooki oma teenuseid ja pakkumisi tutvustada.
#000060
Tulumaksusoodustus on lihtne: riik maksab sulle kolmandasse sambasse pandud rahalt varem kinnipeetud tulumaksu tagasi. Tulumaksutagastus kehtib sissemaksetele, mis ei ületa 15% sinu aastatulust või 6000 eurot, kumb iganes on väiksem number.
#000061
Sinu maksimaalne sissemakse kolmandasse sambasse on seega 15% x bruto aastapalk. Kui sinu palk on üle 3333 euro kuus (bruto), siis pead arvestama, et maksimaalselt saad kolmandasse sambasse panna aastas 6000 eurot.
#000062
Tulumaksutagastus võrdub 20% x sinu kolmandasse sambasse sissemakstud summa.
#000063
NB! Sinu tulumaksusoodustus ei saa olla suurem kui sinu tulu pealt makstud tulumaks. Seega: kui sinu bruto kuupalk on alla 614 euro kuus, siis sinu maksimaalne tulumaksusoodustus on väiksem kui 15%. Täpsemalt on sinu maksimaalne tulumaksusoodustusega kolmanda samba sissemakse kuus: kuupalk*0,964 – 500.
#000064
Alla 519-eurose kuupalga pealt ei maksa sa tõenäoliselt tulumaksu ja seetõttu ei ole sul kolmandasse sambasse investeerimisel ka tulumaksusoodustust.
#000065
Kolmanda samba sissemakse tegemise info
#000066
Kui sul on III samba valikuavaldus tehtud, siis logi sisse oma internetipanka ning tee makse järgmiste makserekvisiitidega:
#000067
Saaja arveldusarve (vali endale sobiv):
Viitenumber: Sinu pensionikonto number (Selle leiad siit. Pensionikonto number on sama nii II kui III sambas.)
#000068
NB! Kui maksad välispangast, siis viitenumbri väli jäta tühjaks ning kirjuta selgituse väljale: 30101119828,IK:sinu isikukood (Näiteks: 30101119828,IK:37012112333)
#000069
Vali vasakul menüüs Registrid ja päringud ➔ Minu sissetulekud. Näed sel aastal teenitud brutotulu nende andmete alusel, mida väljamaksjad tänaseks maksuametile esitanud on.
#000070
Kontrolli väljamakse tegija lõikes, kas väljamakse summalt on kinni peetud tulumaks või mitte. Selleks kliki väljamakse tegija nimel ning koondinfo viimases tulbas näed infot kinni peetud tulumaksu kohta.
#000071
Võimalik, et aasta viimaste kuude palgaandmeid pole sinu tööandja veel deklareerinud. Seda saad kontrollida, klõpsates iga väljamaksja nimel. Liida puuduolevad andmed brutotulule juurde.
#000072
Kui tead, et sinu arvele on tänavu veel tulu laekumas, liida see ise juurde. Ise võid veel juurde liita tulud, mida sa plaanid 2022 aasta tuludeklaratsioonis lisaks deklareerida: dividendid, üüritulu, ühisrahastuse portaalide makstud intressid, tulu väärtpaberite või muu vara võõrandamisest. Loe arvestuse pidamise kohta Kristi Saare artiklit.
#000073
Pane tähele, et 2022 aasta arvestusse lähevad kõik tulud, mis jõuavad sinu kontole sel aastal (kui detsembripalk laekub jaanuaris, läheb see järgmise aasta tulude arvestusse).
#000074
Ära muretse, kui sa täna päris täpselt oma aasta brutotulu suurust ei teagi. Arvuta välja umbkaudne summa ja siis leia kalkulaatoriga optimaalne kolmanda samba rahapaigutus. Kui tegelik aasta sissetulek kujuneb oodatust suuremaks, jääb sinu sissemakse lihtsalt natuke alla tulumaksusoodustuse limiidi. Midagi hirmsat ei juhtu ka siis, kui paigutad kolmandasse sambasse natuke üle maksusoodustuse limiidi. Seadus seda ei keela – limiiti ületavalt summalt ei saa sa lihtsalt tulumaksu tagasi.
#000075