UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Parts: taastuvenergialahendused ei too juhitavaid võimsusi juurde
#000003
Auvere elektrijaam. Autor/allikas: Eesti Energia
#000004
Lühiajalise lahendusena elektrihinna rekordilisele tõusule pakub peaminister Kaja Kallas (RE) kehvemal järjel inimestele võimalust küsida kohalikust omavalitsusest toetust. Endine majandusminister Juhan Parts aga leiab, et taastuvenergiale rajatavad tulevikulahendused ei taga Eestile energiajulgeolekut nii nagu juhitavad võimsused.
#000005
Peaminister Kaja Kallas pidi riigikogu ees vastama küsimustele, milliseid lahendusi näeb ta olukorrale, kus elektri hind iga päev uusi hinnarekordeid teeb.
#000006
Kallas selgitas vastuseks sotsiaaldemokraatidele Indrek Saarele ja Jevgeni Ossinovskile, et elektri hinna on kujundanud nii kõrgeks mitu tegurit. Eesti ostab elektrit sisse Põhjamaadest, kus aga on elektri hinda muu hulgas kujundanud kaks ootamatut sündmust: Norra hüdroelektrijaamades on olnud erakordselt vähe vett ning selja taha on jäänud kõige tuulevaiksem suvi. Sellele lisaks tuleb lühikese ajaga kahekordseks kasvanud CO2 heitmekvoodi hind, mis moodustab suure osa elektri hinnast.
#000007
"Ka majanduskasv on taastunud ja seetõttu on ka tarbimine kasvanud," nimetas peaminister veel ühe teguri, mis elektri hinna tõusu mõjutab.
#000008
Kallas möönis: "Jah, elektri hinna tõus on praegu igal pool maailmas ja see on probleem. Mida saame elektri hinnaga teha, on väga piiratud ulatuses. Vähemkindlustatud isikutel on võimalik saada kohalikelt omavalitsuselt toetust, et kõrgenenud elektrihinnaga toime tulla."
#000009
Pikema aja peale nimetas ta lahendustena viimases kvartalis välja kuulutatava vähempakkumise taastuvenergia tootmiseks. Kallas möönis, et investeeringud taastuvenergialahendustesse võtavad aega, ent pikas plaanis annavad need odavamat elektrit.
#000010
"Meil pole piisavalt taastuvenergia tootmisvõimsusi, mis annaks seda odavamat elektrit," nentis Kallas.
#000011
Samuti on plaanis edaspidi taastuvenergia tasu suurtarbijatele ja väiketarbijatele diferentseerida. Lõpuks peaks see väljenduma madalamas võrgutasus kodutarbija elektriarvel, mis praegu moodustab 42,8 protsenti.
#000012
Lisaks soovib Eesti koos teiste läänemereriikidega rajada merre ühise tuulepargivõrgustiku, mis võimaldaks tarbida elektrit sealt, kust parasjagu odavamalt tuleb.
#000013
"Meretuuleparkides on tohutu potentsiaal, arendame seda lätlastega koos, et oleks piisavalt tootmisvõimsust," ütles peaminister.
#000014
Andrus Ansipi kahe valitsuse majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts ütleb, et jutt kiiremast üleminekust taastuvenergiale ei too juurde juhitavaid võimsusi. Näiteks meretuuleparkide kasutegurit hinnatakse 50 protsendile - kogu aeg pole ka merel tuult.
#000015
Tema hinnangul vajaks Eesti Auvere kõrvale hoopis veel üht juhitava võimsusega ehk fossiilsetel kütustel põhinevat elektritootmist, et elektri hinda alla tuua. Kõik muud jutud uutest tehnoloogiatest on tulevikumuusika, aga rekordeid lööv elektri hind vajab lahendust kohe, sest tegemist on EL-i julgeolekupoliitilise küsimusega.
#000016
"Ei saa ehitada konkurentsivõimelist majandust olukorras, kus ei tea, mis nädala pärast olukord on," ütleb Parts.
#000017
Ta meenutas, et vaid mõni aasta tagasi deklareeriti heitkogustega kauplemise ehk ETS süsteemi reformimisel CO2 kvoodi hinnaeesmärgiks 20 eurot tonnist, ent praegu on hind kolm korda kõrgem, mis mõjutabki elektri hinda kogu Euroopas ning muudab selle konkurentsivõimetuks ka väljaspool EL-i.
#000018
"Energia varustuskindluse ja konkurentsivõime osas ei saa ajada enam üldist, abstraktset juttu. Me olime elektrit eksportiv riik, nüüd oleme muutunud importivaks riigiks väga suures mastaabis," rõhutab Parts, kes leiab, et ümmarguste juttude aeg on läbi ja energiapoliitika peab minema konkreetseks.
#000019
EL-i varustuskindlus ja energeetiline julgeolek vajab sellise hinnatõusu tingimustes Partsi hinnangul uut mõjuanalüüsi, et aru saada, kas praegu hinnaga toimuv on mingi anomaalia või nägidki ETS-i reformid sellist tulemust ette. Seetõttu tuleks toonased kokkulepped ja mõjuanalüüsid uuesti lahti võtta ja vaadata, mis ja miks on teisiti läinud.
#000020
Praegune majandus- ja taristuminister Taavi Aas möönab, et ETS süsteem ehk kvoodi hind elektri kõrge maksumuse juures oma eesmärki enam ei täida. Seetõttu tuleks CO2 kvoodile panna hinnalagi.
#000023
"Paraku kvoodid elektri kõrge hinna juures enam ei tööta. Turul on suur nõudlus, kvoodid kui sellised ei mõjuta enam seda, kas elektrienergiat toodetakse fossiilsetest kütustest või mitte. Tagajärg on see, et kvoodi kõrge maksumuse peab kinni maksma tarbija, on ta siis ettevõtja või eraisik. Nii et tururegulaatorina kvoodid tõesti hetkel ei tööta," möönis Aas. "Nõudlus elektri järele on kiiresti kasvanud, kvoodid ei mõjuta seda, kui kiiresti me liiguksime rohelisema elektri poole. Pigem nad töötavad vastu, sest tarbijale nad mõjuvad ju ikkagi negatiivselt."
#000024
Aas leiab, et kuivõrd ajalooliselt on ka 25 eurot tonnist peetud CO2 kvoodi eest kõrgeks hinnaks, võiks hinnalae umbes sellele tasemele ka fikseerida.
#000025
"Kui elektri hind on kõrge ja kvoodid kaotavad oma mõju turul, pole neid mõtet hoida sellise hinnataseme juures, kus nad mõjuvad pärssivalt nii inimestele kui ka tervele ettevõtlusele. Siis, kui elektril on tõesti madal hind, mõjuksid kvoodid tururegulaatorina selles suunas, et astutaks ikkagi samme rohelisema energia suunas," ütles Aas.
#000026
Aas möönis, et tuuleparkide rajamine võtab pikalt aega. Ida-Eestis saaks hakata tuuleparke rajama alates 2024. aastast, Liivi lahes kõige varem 2030. aastal. Seni on vaja hoida reservis tuhat megavatti juhitavat elektrivõimsust.
#000027
Aas aga leiab, et energiajulgeoleku seisukohast peaks see nõue jääma alaliselt alles.
#000028
"Juhitav võimsus peab igal juhul olema, sellest me ei saa üle ega ümber. Ka heade ühenduste korral peame suutma minimaalses mahus tagama oma energiajulgeoleku. Ka siis, kui meil näiteks 2035 on juba palju rohkem tuuleparke, peab meil samamoodi olema võimekus tagada energiavarustus ka juhuks, kui meil tuult ei ole. See jääb igavesti alles," toonitas Aas.
#000029
Praegu aga vajab Eesti oma energiapoliitikas eeskätt töörahu, leiab minister.
#000030
"Et plaanid, mis on tehtud, oleks võimalik ajas ellu viia. Eesmärkide kiire suurendamine ei tule kindlasti kasuks, pigem tekitab segadust," leiab Aas. "Ei ole olemas sellist asja nagu rohepööre, see on protsess, ja see võtab pikka aega."
#000031
Põhjamaad prognoosivad tulevikus elektritoodangu ülejääki ja soodsat hinda
#000032
Hans Väre: kallis elekter tuleb lõpuks odavam
#000033
Madis Vasser: elektri hinda tõstab mineviku tegevusetus
#000034
Elektrimüüjad: fikseeritud hinnapaketiga kliendid muretsema ei pea
#000037
Veskimägi: energiapoliitika läbikukkumisest rääkida on liiga vara ja palju
#000038
Asmann: CO2 kvoodi hinnatõus on kümne aasta asemel saavutatud poole aastaga
#000041
Saksa analüütik ERR-ile: tööstuse energiatoetus poleks teiste suhtes õiglane
#000051
Päästeametnik läks pensionist ilmajäämise pärast kohtusse
#000053
Prokuratuur esitas Olerexile ja selle juhatuse liikmele kahtlustuse
#000060
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000062
Päästeametnik läks pensioni saamatajäämise pärast sotsiaalkindlustusameti vastu kohtusse
#000073
ÕS 2025 keskendub keele normimisele ja kirjeldamisele
#000074
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000076