Eelarvepuudujäägi vähenemist vedas maksulaekumiste kasv
#000003
Rahandusministeeriumi hinnangul oli septembri lõpuks eelarvepuudujääk 101 miljonit eurot ehk 0,28 protsenti SKP-st. Paranenud positsiooni üheks põhjusest on kiire hinnatõusu tõttu kasvanud maksulaekumine.
#000005
Aasta tagasi samal ajal oli puudujääk 2,6 protsenti, kuid erinevalt möödunud aastast jäävad lisaeelarve kulutused aasta lõppu.
#000006
Keskvalitsus oli septembri lõpus 255 miljoni euro suuruses eelarvepuudujäägis, mis on 609 miljoni võrra parem seis kui aasta varem samal ajal. Viimati oli aasta teises pooles eelarvepositsioon tasakaalule nii lähedane enne koroonakriisi.
#000007
Tulumaksu laekumine kasvas möödunud aastaga võrreldes ligi 35 protsenti. Selle taga on nii üldine palgafondi kasv kui ka teisest sambast lahkujate makstud tulumaks. Käibemaksu laekus 18 protsenti enam kui mullu.
#000008
Haigekassa eelarveülejääk kasvas mullusega võrreldes 19 miljoni euro võrra 126 miljoni euroni. Töötukassa oli septembri lõpus 25 miljoni euroga ülejäägis, mis on 50 miljoni euro võrra enam kui aasta varem. Töötukassa oli viimati jooksvas ülejäägis 2019. aastal.
#000009
Kohalike omavalitsuste eelarveülejääk oli septembri lõpus kolm miljonit eurot, mis on 31 miljonit enam kui 2021. aasta septembri lõpus. Ülejääki toetab tugev tulumaksulaekumine, mis oli ligi 12 protsenti suurem kui eelmise aasta üheksal esimesel kuul. Aasta lõpuks ootab rahandusministeerium aga väikest puudujääki.
#000010
Valitsussektori eelarvepositsioon allsektorite lõikes. Autor/allikas: Rahandusministeerium
#000011
Riigieelarveliste asutuste kogukulu vähenes eelneva aastaga võrreldes 1,1 miljonit eurot ehk 0,1 protsenti, septembrikuu kogukulude mahuks oli 1,15 miljardit eurot.
#000012
Riigieelarve kulud kasvasid septembris aastaga 60 miljoni euro võrra 729,2 miljoni euroni, kuna tegevuskulusid finantseeriti varasemast enam kodumaistest vahenditest.
#000013
Riigieelarve positsiooni mõjutavad kulud, milleks on kulud ilma välisvahendite ja edasiantavate maksutuludeta, suurenesid septembris 669,2 miljonilt eurolt 729,2 miljoni euroni.
#000014
Majandamiskulud suurenesid septembris 13,8 protsenti ehk 10,8 miljonit eurot. Enim kasvasid kaitseotstarbelised kulutused laskemoona ostmiseks, sotsiaalteenuste pakkumiseks tehtud kulud, meditsiini- ja hügieenitarvete kulud. Ukraina sõjapõgenike majutamise ja toitlustuse kulud olid septembris 4,6 miljonit eurot.
#000015
Tööjõukulud kasvasid aastaga hariduse, infotehnoloogia ja siseturvalisuse valdkondade palgatõusust tulenevalt 14,6 protsenti.
#000016
Investeeringud vähenesid septembris 20,2 protsenti ehk 16,4 miljoni euro võrra, peamiselt riigimaanteede ehituse kulude languse tõttu. Kaitseinvesteeringud kasvasid septembris eelneva aasta sama ajaga võrreldes 3,5 miljoni euro võrra.
#000017
Peeter Ernits: riigieelarves on kõik segi nagu puder ja kapsad
#000018
Eesti arhitektuuripreemiate laureaadid on selgunud
#000022
Sõja 338. päev: Briti luure hinnangul Venemaa liialdab jutuga oma edust
#000033
EKRE lubab laenude ja tulumaksu sidumist laste arvuga
#000034
Petr Pavel võitis Tšehhi presidendivalimised
#000037
Analüütik: Kreml usub, et saab Vene rahva apaatia najal sõda jätkata
#000038
Bloomberg: Venemaa valmistub suurpealetungiks veebruaris või märtsis
#000039
Rannarootsi muuseumis on tehtud Ukraina heaks 55 varjevõrku
#000050
Eesti tahab vältida Euroopa ühisturu killustumist
#000052
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000056