Eelmise nädala malbe soojus on hakanud asenduma hoopis kargema ilmaga. Teisipäeva hommikul mõõdeti juba mõneski paigas esimesi suuremaid külmakraade, eile puistas esimest lörtsi. Prognoosid ei pea võimatuks, et mõni sentimeeter lund võibki maha tulla ja sugugi mitte kohemaid ära sulada
#000000
Teisipäevases pärastlõunapäikeses tehtud pildid näitavad, et Kassitoome vahtrad on valdavalt juba lehetud
#000001
Sel taustal paistab üksik eredam värvilaik kaugele silma
#000002
Viimaseil päevil olen hommikuti pannud tähele vareste mängulusti. Kui seda pikalt kalmuküünalt pildunud ja veeretanud varest võis neis tegudes ehk siiski juhtida ka näljatunne, ...
#000004
Loodusesõber: hundile jäägu hundi jagu
#000007
Ajakirja Loodusesõber kaaneloos kirjutab kauaaegne hundiuurija Ilmar Rootsi, et vanasti sutt küll kardeti ja välditi, aga mitte mingil juhul ei vaenatud. Tänapäeval oleme praktilisema meelega ja vihastame, kui tabame kriimsilma lambamurdmiselt. Ja nõuame kahjutasu sisse: kas maksku seda riik või kadugu hunt ise hoopistükkis. Veel sajand tagasi oli suhtumine hallivatimehesse teistsugune, tal teati olevat looduses oma koht, mida ei vaidlustatud. Iga taluperemees arvestas hundile karjast „hundi jao”, kandes kõik metsakutsu tehtu alandlikult kuludesse. Miks? See selgub täpsemalt ajakirja kaaneloost, mis selgitab esivanemate uskumusi metsa kohta.
#000008
Tänapäeva inimese laiutamise temaatikast ei saa üle ega ümber, ka ajakirja teine pealugu vaeb meie käitumist, sedapuhku Aafrika suhtes. Ghana riigis keset pealinna Accrat laiutab üks prügimägi, mille jäätmed pärinevad lääne inimestelt. Vanad telerid-arvutid-fotoaparaadid on kohalikele risuks kaelas, neid põletatakse lõkkel, et kätte saada tükikest vaske ja alumiiniumit. Kuidas selline olukord üldse on tekkinud, et lääne prügi (ilmselt ka Eestist toodu) vedeleb Ghanas? Terase pilguga Austraalia filmirežisöör David Fedele arutleb selle üle ja soovitab, kuidas olukorda parandada.
#000009
Remo Savisaate metskitsepilt on saanud suure tunnustuse osaliseks
#000010
Eelmisel nädalal jagati Londonis maailma mainekaima, juba 48. korda korraldatud loodusfotovõistluse auhindu; peasponsori järgi kannab võistlus 2009. aastast nime „Veolia Environment Wildlife Photographer of the Year”. Urmas Tartese (2009. aasta võitja kategoorias „Loomad oma keskkonnas”) ja Sven Zaèeki (mullu esiletõstetu „Loova nägemise” – „Creative Visions” – kategoorias) järel pälvis kolmanda Eesti fotograafina seal suure tunnustuse Remo Savisaar: tema foto metskitsest sai mustvalgete fotode kategoorias teise koha.
#000011
Võistlusele, mida on ikka korraldanud Briti loodusloomuuseum, saatsid ligi saja riigi fotograafid tänavu üle 48 000 foto. Auhinnatud fotosid saab vaadata võrgupaigast . Aasta loodusfotograafiks tunnistati seekord kanadalane Paul Nicklen, kelle allveefotol on saagiga pinnale tõusvad keiserpingviinid. Väga põnev on ka noorte hulgas võitnud briti Owen Hearni foto „Lennurajad” („Flight paths”): esiplaanil lendava puna-harksaba taustaks on vastassuunas kulgeva hiigellennuki siluett.
#000012
See foto ühe toetusesaaja Lahmuse kooli peahoonest on klõpsatud 2010. aasta külastusmängu aegu
#000013
Kultuuriministeerium toetab mõisakoolidega seotud ettevõtmisi
#000014
Läinud nädalal kinnitati mõisakoolide programmi toetused: kultuuriministeerium annab üheksa projekti jaoks ligi 101 000 eurot.
#000015
Kokku 61 642 eurot eraldab ministeerium viie mõisakooli projekteerimistöödeks: toetust saavad Lahmuse, Vääna, Aruküla (Koerus), Suuremõisa ja Illuka mõisakool. Toetatakse ka Albu mõisa katuse avariiremonti.
#000016
Toetust saavad arendustegevused, mis aitavad mõisaansambleid mitmekülgsemalt kasutada ja neis leiduvaid kultuuriväärtusi tutvustada. Jätkub koostöö ajalooarhiiviga, kes valmistab ette näituse Hellenurme mõisa ajaloost ning koostab rändnäituse, mis tutvustab mõisa kui majanduskompleksi toimimist. Ajavahemikul 2005–2011 on ajalooarhiiv mõisakoolide projektis osaledes koostanud näitusi ja trükiseid 24 mõisakooli kohta. Toetatakse ka Pikavere mõisa näitusestendide koostamist.
#000017
Eesti mõisakoolide ühendus saab 26 170 eurot, et jätkata külastusmängu „Unustatud mõisad” ja anda välja mõisakoolide õpilaspäevik, samuti ühisturunduseks Venemaal Peterburis ning mõisakoolide teatrifestivali tarbeks.
#000018
Loodetavasti paranevad peagi Tallinna loomaaia jääkarude rahvusvaheliseski mastaabis negatiivset tähelepanu pälvinud elutingimused
#000019
Tallinna loomaaia jääkarud on siiani elanud kitsastes oludes: vanades sõjaväeladudes, mis on aastatega aina viletsamaks muutunud. Tulevikuplaanid rajada loomaaia polaarium – jääkarude uus kodu ja hariv ekspositsioonikompleks loomaaia põhjaosas, otse peavärava lähedal – on küll olemas, aga jäänud seni rahanappuse tõttu teostamata.
#000020
Jääkarude elutingimused teevad mõistagi kurvaks nii loomaaednikke kui ka külastajaid. Kaks inimest, Olivia Elise Luggenberg ja Veronika Padar otsustasid ühiselt jääkarude heaks tegutsema hakata. Nende entusiasm on koondanud mõttekaaslasi ja abipakkujaid ning sihipärane tegevus on päädinud heategevuskampaaniaga jääkarude toetuseks. Selle tulemusena on Tallinna loomaaia sõprade seltsi arvele mõne nädala jooksul annetustena laekunud üle 6600 euro. See on alles algus, sest heategevuslik ettevõtmine levib sotsiaalmeedias ja peale eraisikute on kaasatud korporatiivpartnereid. Ettevõtmist on toetama asunud ka telefonioperaatorid Elion, EMT, Tele 2 ja Elisa, kes avasid eile annetustelefonid.
#000021
Annetustelefonide numbrid pannakse välja nii puuride juurde kui ka loomaaia kodulehele.
#000022
Kõige rohkem loendasid linnusõbrad Birdwatchi aegu metsvinte
#000023
Kaks nädalat tagasi olid Uudistajas selle sügise traditsioonilise linnuvaatluse esialgsed tulemused. Nüüd on loenduse koordinaator Eestis Tarvo Valker teada andnud lõpliku kokkuvõtte.
#000024
Ornitoloogiaühingule (EOÜ) laekus tänavu 79 vaatlusankeeti, mille koostamises lõi kaasa 263 inimest. Kokku loendati linnuvaatluspäevade raames 245 000 lindu, kelle seas olid kõige arvukamad metsvint (37 750), kaelustuvi (31 050), suur-laukhani (30 300), sookurg (24 000) ja valgepõsk-lagle (18 050). Kõige põnevamatest liikidest kohati linnuvaatluspäevadel väike-laukhane, aga ka hiliseid rändlinde: herilaseviud, tutt- ja jõgitiiru, räästapääsukest, metskiuru, hänilast, tiigi-roolindu ja punaselg-õgijat.
#000025
Vt. täpsemalt EOÜ kodulehelt: 
#000026
Peaauhinna saanud fotol on Karl Ander Adami jäädvustanud end üleujutuse eest päästvad kuklased, ...
#000027
... lastest võitnud Ralf Brait Lehepuu aga jäässe külmunud pärnavilja
#000028
„Märka mind!” on üha populaarsem
#000029
Läinud reedel lõpetati Elvas Waide motellis Vapramäe-Vellavere-Vitipalu sihtasutuse (VVV SA) järjekorras kuues fotovõistlus „Märka mind!”, mille siht on „.. märgata ja jäädvustada looduses väiksemaid elus või eluta looduse elemente või midagi sellist, mida tavaliselt ei kohata. Olgu need siis putukad, linnud, loomad, taimed, seened, marjad, lehed või midagi täiesti eriskummalist. Ka maastikus võib leida erilisi nähtuseid. Oluline on, et see, mida pildistati, nõudis eraldi märkamist või millel oli eriline saamislugu”.
#000030
Žürii liikmetel Arne Aderil ja Urmas Tartesel tuli valik teha 1022 foto seast; seda on 115 võrra rohkem kui eelmisel aastal. Kokku osales 215 pildistajat. Võrreldes eelmise aastaga oli osalejate arv suurenenud just 17-aastaste ja vanemate vanuserühmas.
#000031
Mõne pildi tegin teisipäeval ülikooli botaanikaaiast. Valdavalt näib aed tasapisi liikuvat uinumisaega
#000033
Seda enam torkavad silma eredamad laigud, mida polegi nii vähe. Näiteks sügislill, kelle „parim enne” näib küll lõppevat, ...
#000034
... aed-peekerlill, sel päeval vähemalt kolmes värvis, ...
#000035
... ja eriti ere Thunbergi kukerpuu
#000036
Eile tutvustati TÜ ajaloo muuseumi valges saalis loodushelide portaali „Kõrv loodusesse”, mis on saanud uue sisu ja vormi Eestimaa looduse fondi ja TÜ loodusmuuseumi koostöös.
#000037
„Aadressil asuv veebileht tutvustab eluslooduse hääli, pakub äraarvamisülesandeid ning võimaldab veebipõhiste viktoriinide korraldamist. Uuenduslik on asjaolu, et veebilehe sisu – helid, fotod, tekstid – pärineb TÜ loodusmuuseumi hallatavast andmekogust. See andmekogu on dünaamiline, pidevalt täienev ning sellesse info sisestamisega tegelevad nii teadlased kui ka sisuloojateks kutsutud pedagoogid, tudengid, linnuvaatlejad, harrastusentomoloogid ja teised,” tutvustab portaali TÜ loodusmuuseumi projektijuht Veljo Runnel.
#000038
Ilmunud on „Suurte risupesade välimääraja”: ilmakindel taskuformaadis trükis, mida loodushuviline võib muretult metsa kaasa võtta ka halva ilmaga.
#000039
Raamatukese on andnud välja Läti ornitoloogiaühing nii eesti kui ka läti keeles. Trükise koostajad on Mâris Strazds ja Urmas Sellis ning muidugi on selles rohkesti fotosid ja graafilist materjali.
#000040
Hiite kuvavõistlus kestab porikuu lõpuni
#000041
Selle kuu lõpuni on võimalik saata Maavalla hiite kuvavõistlusele fotosid, millel on jäädvustatud hiied, pühad kivid, puud, allikad ja muud looduslikud pühapaigad. Peale Eesti pühapaikade on ülesvõtetele oodatud ka mujal maailmas jäädvustatud looduslike pühapaikade pildid.
#000042
Vt. lähemalt . Fotosid saab üles laadida võrgupaigas /.
#000043
näitus „Eesti töös on Eesti kuld. Tartu tööstus 1920–1940”, mis tutvustab linna tööstusettevõtteid ja nende toodangut II maailmasõja eelsetel kümnenditel. Näitus on pühendatud Eesti Vabariigi 95. aastapäevale ja jääb lahti tuleva aasta 30. aprillini.
#000044
Põhiliselt Kambodžas elav valgeõlg-iibis (Pseudibis davisoni), kriitiliselt ohustatud liik, vajaks huku vältimiseks aastas umbes 750 000 Ameerika dollarit. Praegu saab ta sellest vaid kümnendiku
#000045
Elurikkuse hoid vajaks aastas 80 miljardit dollarit
#000047
Hiljuti Indias Hyderabadis lõppenud elurikkuse konventsiooni CBD osalisriikide 11. kohtumise eel avaldati ajakirjas Science briti teadlaste uurimus, kus nad esmajoones linnukaitse kulutuste põhjal on püüdnud hinnata, kui palju kuluks raha selleks, et saavutada liigikaitse kaks pakilisimat sihti: hoida alles ohustatud liigid ja kindlustada tulevik liigikaitse võtmealadele.
#000048
Leiti, et kõigi teadaolevate ohustatud liikide hukuohu vähendamine nõuaks aastas 4 ja üleilmse kaitseväärtusega maa-alade kaitse ja tõhus kasutus 76 miljardit dollarit, kokku niisiis 80 miljardit. Uuringu juhtautori, keskkonnaökonomist Donald McCarthy sõnul on see hiigelsumma väike võrreldes sellega, mida läheb maksma tegevusetus. Ühe kuni nelja protsendi ökosüsteemi pakutavate hüvede kaotus aastas maksab 2 kuni 6,6 triljonit dollarit. „Või kui olla päris proosaline,” lisab majandusteadlane, „siis hõlmab nõutav summa vaid viiendiku kulutustest, mida maailmas aasta jooksul tehakse karastusjookidele.”
#000049
Tema kolleeg Stuart Butcart lisab, et neid suuri summasid ei tule lihtsalt välja maksta: need on investeeringud, mis hakkavad tagasi tulema looduselt saadavate hüvedena alates kliimamuutuste mõju leevendamisest ja lõpetades viljade tolmeldamisega.
#000050
Ehkki ükski teine maailma riik pole sedavõrd autostunud kui Island, muutub jalgratas sealgi linnatranspordis aina populaarsemaks.
#000051
Pealinnas Reykjavíkis on kümme rattapoodi. Nõudlust suurendavad samad põhjused mis mujalgi Euroopas: tasapisi rohelisemaks muutuv mõttelaad, probleemid liiklusummikutega, kütuse hind, tervis. Nii et kuigi Reykjavíkis on tuhande elaniku kohta 680 autot ja eriti talvel võib Islandi ilm olla päris jube, on kahel rattal liikuda eelistavaid linlasi üha rohkem.
#000052
Teistest liiklusvoogudest eraldatud jalgrattateid on linnas esialgu siiski vaid seitse kilomeetrit, küll on sada kilomeetrit jagatud teid, kus peale ratturite liiguvad ka jalakäijad. Aga väidetavasti hakatakse nüüd mis tahes teede planeerimisel silmas pidama ka jalgratturite vajadusi ja Reykjavík kavatseb rattateedel kulutada miljardeid Islandi kroone.
#000053
Kas igasugune biokütus on fossiilkütustest parem
#000056
Euroopa Komisjon tegi 17. oktoobril ettepaneku vähendada toidukultuuridel põhinevate biokütuste osakaalu, et aidata arendada teise põlvkonna biokütuseid muudest lähteainetest. Näiteks jäätmete või põhu kasutusel on kasvuhoonegaaside heide fossiilkütustega võrreldes tunduvalt väiksem ning see ei mõjuta toiduainete tootmist maailmas. Esimest korda võetakse biokütuste kasvuhoonegaaside heite hindamisel arvesse hinnanguline maakasutuse kaudne muutus.
#000057
„Kui soovime, et biokütused aitaksid meil võidelda kliimamuutustega, peame kasutama tõeliselt säästvaid biokütuseid. Peame investeerima biokütustesse, mis heidet tõepoolest vähendavad ning mis ei konkureeri toiduga. Loomulikult ei lõpeta me täielikult ära esimese põlvkonna biokütuste tootmist, kuid anname selge signaali, et biokütuste tarvitus peab tulevikus suurenema uue põlvkonna biokütuste abil. Miski muu ei ole jätkusuutlik,” ütles Euroopa Komisjoni kliimameetmete volinik Connie Hedegaard.
#000058
Hiljutised teadusuuringud on näidanud, et arvestades maakasutuse kaudset muutust, mis leiab aset näiteks metsade raadamisel põllumaaks, võivad mõned biokütused tegelikult kasvuhoonegaaside heidet suurendada niisama palju kui fossiilkütused.
#000059
Komisjon peab oluliseks luua turustiimulid biokütustele, millega ei kaasne maakasutuse kaudset mõju heitele või on see väike, ning eelkõige teise ja kolmanda põlvkonna biokütustele, mida toodetakse lähteainest, mis ei tekita lisanõudlust maa järele: vetikad, põhk ning mitmesugused jäätmed. Sellised kütused aitavad suuremal määral saavutada taastuvenergia direktiivis püstitatud eesmärki suurendada taastuvenergia osakaalu transpordisektoris 10 protsendini.
#000060
Komisjon leiab, et pärast 2020. aastat tuleks biokütustele rahalist toetust anda üksnes juhul, kui need oluliselt vähendavad kasvuhoonegaaside heidet ning kui neid ei toodeta toiduks ja söödaks kasutatavatest põllukultuuridest.
#000061
Pildistasin selle aegu Supilinna servas kaske, mis nagu mõni teinegi kask on värvunud kena trikoloorina: ladvas juba raagus okste pruun, keskel kuldkollased ja all veel rohelised lehed.
#000063
Aga kodus arvutis seda pilti vaadates kargas ootamatult pähe, et need värvid on ju päris sarnased Supilinna lipu omadega, ainult järjekord on väheke vale.
#000064