Koguduse lugu: Viljandi Pauluse kogudus
#000000
Viljandis oli üks kogudus ja üks kirik. Kuna kihelkond oli suur, otsustati 31. mail 1860. a. jagada kogudus linna- ja maakoguduseks. Senine Jaani kirik jäi linnakogudusele, maakogudus sai pastoraadi, kirikumõisa ning ülesande ehitada uus kirik.
#000003
Krundi kinkis Paul von Ungern-Sternberg. Kiriku projekteeris Franz Block. Ehitust juhtis 24-aastane arhitekt Matthias von Holst. Nurgakivi sai Viljandi Pauluse kirik Peeter-Pauli päeval, 29. juunil 1863. a. Jannsen kirjutas Perno Postimehes: „Issand on meie Willandi eesti koggodussele suri asju teinud, sest on meie südda römus. Wötta oma söbradega sest römust ka osa. Kuida meie Lutterusse koggodussed kahhanesid, tead sa issegi; olid kurjad aead! Agga Jummal on meie koggodust nenda kaswatanud, et tema tempel kitsaks jänud.“
#000004
Ehitustöödel osales talgukorras suur hulk talumehi, kes tõid kive ja puitu ning põletasid telliseid. Kirikutorni puitkonstruktsioonid meisterdasid president Pätsi isa ja vanaisa. Uusna mõisnik Hermann von zur Mühlen tellis kiriku külgportaalide kohale apostlite Peetruse ja Pauluse kujud, mis on koopiad Nürnbergi Sebalduse kirikust.
#000005
31 registriga oreli koos tammepuust prospektiga valmistas Guido Knauf Saksamaal. Raha oreli ehitamiseks koguti vabatahtlikest annetustest. Selleks korraldas koguduse õpetaja Ferdinand Hörschelmann laulukooriga kirikukontserte.
#000007
Ehitus kestis kolm aastat. Liivimaa kindralsuperintendent dr Arnold Christiani pühitses kiriku 30. oktoobril 1866. a. Kuna kõik pidupäevalised ei mahtunud kirikusse, pidas Paistu õpetaja Woldemar Hansen samal ajal kirikus toimunud jumalateenistusega väljas tornialuselt trepilt enam kui pooleteisele tuhandele inimesele vabaõhu-jumalateenistuse. Jumalateenistuse lõppedes helistati esimest korda vastse kiriku kelli. Viljandi Pauluse kirikut on peetud üheks Liivimaa kaunimaks pühakojaks.
#000008
Samasse aega jääb vennastekoguduse kõrgaeg Viljandi kihelkonnas. Juba 1823. aastal oli Kambja talupoeg Georg Beck tulnud elama Nurmissaare külla. Beck korraldas kuulutusretki ja juhtis vendade tegevust. Tema neljahäälse koori eeskujul loodi Pilistvere Vitsjärve koor, mis laulis Paide kiriku pühitsemisel. Seal kuulis seda Jannsen, kellel tuli idee... Jah, laulupidusid Georg Beck ei näinud. Ta maeti enne Viljandi maakoguduse surnuaiale.
#000009
1868. a. sündis Viljandi vallas tulevane riigivanem ja peaminister Jaan Tõnisson. Temagi kodus valitses vennastekoguduse kasin ja kompromissitu vaim ning rahvuslik meelsus.
#000011
Viljandi Pauluse kirikus on ristitud kindral Johan Laidoner. Kirikulised astuvad juba sada aastat altari ette tema ema kootud vaibal.
#000013
Viljandi Pauluse koguduse õpetaja Ferdinand Hörschelmann oli hingekarjane, keda kogudus armastas. 1875. a. kutsuti ta Theodosius Harnacki järel Tartu ülikooli praktilise usuteaduse professoriks. Viljandi Pauluse kogudus soovis siis Jakob Hurta, kes kutse tänuga tagasi lükkas ja palus pöörduda rahvuskaaslase August Jakob Westrèn-Dolli poole.
#000014
Nagu Hörschelmann, nii oli ka Westrèn-Doll silmapaistev kirjamees. Doll tegi suure töö Uue Testamendi väljaandmiseks uues kirjaviisis. 1907 valiti kiriku eestseisjaks Uusna mõisa eestlasest omanik Johan Leik. Sellega said eestlased konvendil tugeva ülekaalu. 1910. a. valisid nad koguduse õpetajaks Võrumaalt pärit Jaan Lattiku.
#000015
Vennaste ärkamise kõrgaeg oli Lattiku ametiajaks juba möödas ning palvemajad täitsid pigem abikiriku ülesannet, kus kirikuõpetaja käis teatud aja järel jutlustamas. Näiteks Lohuri palvemaja sisustati väikse kiriku moodi ja sinna muretseti orel.
#000017
1907. a. pühitseti Viljandi linna külje all, praeguse bussijaama asukohas Tallinna tänaval Viljandi vennastekoguduse suur palvemaja. Ehitusmaterjaliks kasutati ära endine Peedi palvemaja, kus juba 10 aastat koosolekuid polnud peetud. Ehitust korraldas vendade diakon August Weber.
#000018
Viljandis möödusid Jaan Lattiku parimad aastad. Kogudusetöö kõrvalt juhatas ta tütarlaste gümnaasiumi, töötas piibli redigeerimise komisjonis ja kirjutas kirikulaule. Viimastest on tuntuim algselt leeripühaks loodud „Kalla, kallis Isa käsi“. Tuntuks sai Lattik ka kirjanikuna.
#000019
Luterlikest vaimulikest tegi Jaan Lattik kõige silmapaistvamat poliitilist karjääri. Valjuhäälselt võttis ta sõna Asutavas Kogus, lisaks kuulus ta viie riigikogu koosseisu ning oli kirikuvalitsuse liige. Kolm korda oli Lattik Eesti Vabariigi haridusminister, kaks korda välisminister. Lattiku tütar abiellus president Konstantin Pätsi pojaga.
#000021
Kogudus polnud rahul, et õpetaja viibis tihti Viljandist eemal. Nõukogu vaatas sellele viltu ja tekkisid tülid. Kui Lattik määrati 1939. a. Eesti saadikuks Leetu, palus ta end ajutiselt õpetaja kohalt vabastada. Kuna välismaal viibimise kestus oli ebaselge, vabastati Lattik aga päriselt. Seda ta ei oodanud, kuid abi polnud loota ka konsistooriumilt, sest alles hiljuti oli ta teravalt nõudnud piiskop Rahamäe tagasiastumist.
#000022
Sellegi poolest oli Lattik jutlustajana hinnatud ja koguduse liikmete poolt armastatud. Praegu on tema mälestuseks avatud kiriku idaosa teisel korrusel tubamuuseum.
#000023
Nõukogude võim tegi tee kirikusse nii kitsaks kui sai. Sageneva vandalismi tõttu kattis kogudus kiriku aknad traatvõrguga (1963). Usuvastase propagandaga oli raskem võidelda. Vennastekoguduse palvemaja anti 1941. a. vabakoguduste kasutusse ning lammutati täitevkomitee korraldusel 1959. a.
#000024
Kohaliku lennujaama ülema kirjalikul nõudel seati 1963. aastal Viljandi Pauluse kirikutorni tippu punane signaaltuli, mida süüdati vastavalt lennujaamast saabunud korraldustele.
#000025
1953 asutas õpetaja Alfred Toominga abikaasa Senta naiskoori, mis 1978 kasvas segakooriks. 1967 valiti Tooming peapiiskopiks. Järgmine õpetaja Martin Terasmaa alustas piiblitundide traditsiooni. Terasmaa järel teenis kogudust Jaak Salumäe, kes on üks praeguse „Kiriku laulu- ja palveraamatu“ koostajaid. 1979 peeti esimest korda kuulutusnädalat. 1984 valmis kiriku kõrval maja, kus asuvad kantselei ja õpetaja eluruumid. Kirikuõpetaja abikaasa Anne-Mai Salumäe asutas Eesti esimese gospelansambli „Hingeleib“ ja korraldas kirikumuusikaõhtuid. 1990. a. peeti Viljandis esimesed sõjajärgsed kiriku noortepäevad.
#000026
Novembris 1990 kutsuti Jaak Salumäe Tallinna toomkogudusse, Viljandis jätkas tema tööd noorem vend Mart Salumäe. Viljandi Pauluse koguduses oli järjestikku neljal kirikuõpetajal abikaasa see, kes orelit mängis ja koori juhatas.
#000027
Aastal 2000 valmis Viljandi Pauluse kiriku põrandakütte süsteem. Samal aastal tõsteti külgportaalidelt alla Peetruse ja Pauluse kujud, mis ilmastiku käes hapraks olid muutunud.
#000029
Koguduse lugu” on õp Kristjan Luhametsa autorisaade, mis on Pereraadio eetris neljapäeviti kell 10.45; 17.15 ja 23.15.Saateid saab järelkuulata ka aadressil .
#000030
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000033
"Niisugustel hetkedel, mil Issand tundub olevat selja pööranud, on kõige olulisem temast mitte lahti lasta. Vastupidi: haara temast veel kõvemini kinni. Ja siis tunned sa erilist rõõmu."
#000034
"Jõuluaeg koputab meie südamele ja tuletab meelde, et ligimesele head tegemine on iga kristlase ülesanne."
#000035
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000038
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000041
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000042
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000044
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000046
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000048
"Tänulikkus võib olla nii reaktsioon, hoiak kui ka iseloomujoon. See viimane avaldub kestvalt erinevates eluolukordades. Tänulikkus tähendab sooja heasoovlikkuse tunnet ja tegusid, mis seda tunnet väljendavad."
#000050
Kristlike kirikute noortetöö nõukogu ootab kandideerima õppestipendiumile
Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
“Vestlusi usuelust”: Gloria, päevapalve ja pühakirjalugemised jumalateenistuses
Jaakobitee rändurid kogunevad sõbrapäeva eel
#000051