Lisaks tuumajaama eestkõnelejatele on tegutsema asunud uue gaasielektrijaama eestvõitlejad, kuid kahjuks tooks need projektid elektri hinna osas leevendust vaid tulevikus. Miks aga ei võiks sagedamini tööle panna Kiisa reservelektrijaama, mis meil juba olemas, suudaks katta Tallinna jagu vajadust ja valdavalt jõude seisab?
#000001
Ajal, mil meid ähvardavad seoses üldise elektridefitsiidiga Balti-Põhjamaade regioonis kui mitte mõne tunnised elektrikatkestused, siis vähemalt elektri hinna jätkuv tõus, pakub Eesti Gaasiliit pikema perspektiivi lahenduseks gaasil töötava elektrijaama ehitamist. Teisalt on meil juba olemas jõude seisev gaasi-diiseljaam, nimelt Kiisal. Aga kuna normatiivid näevad selle kasutamise ette vaid avariitingimustes, ei ole elektridefitsiit piisav argument, et seda tööle panna.
#000002
Järjekordne halb uudis tuli Soomest – nimelt saadakse seal Olkiluoto 3. tuumarektor tööle alles veebruaris, ehkki varem oli lootus, et jaanuaris.
#000003
Olkiluoto 3. reaktor pidi algsete kavade järgi tööd alustama juba 2009. a, kuid eri põhjustel lükkus valmissaamine edasi. Septembri lõpust töötas reaktor testreziimil täisvõimsusel, kuid siis ilmnesid vead, mis vajasid parandamist. Veel sügisel peeti tõenäoliseks, et meie elektriturgu oluliselt mõjutav reaktor lülitub töösse detsembris. Hiljem pikendati aega jaanuarini ja nüüd siis on lootus veebruaris 2023.
#000004
Eestil pole siiani ühtegi pikemat ja kindlat plaani, kuidas energia defitsiiti katta juhitavate võimsustega, mis pole ei päike ega tuul. Tuumajaam on kaugem tulevik ja ainus lahendus paistab olevat lähemad viis aastat ekspluateerida täie rauaga põlevkivi. Sel taustal on lisaks tuumajaama eestkõnelejatele esile astunud uue gaasielektrijaama rajajate ühendus. Alexela suuromanik Heiti Hääl avaldas äsja arvamust, et ta ei kujuta ta ette, kuidas Eesti energiasüsteemi oleks võimalik ilma uue gaasielektrijaama rajamiseta tasakaalu saada.
#000005
„Kõige kiirem lahendus oleks uus gaasijaam,“ märkis Pealinnale selle tegevjuht Heiko Heitur. „Üks võimalus oleks, et riik rajaks selle koostöös erasektoriga ja see võiks Eestis energiatootmist igakülgselt toetada. Pealegi on meil suund võetud pikemas perspektiivis põlevkivielektrist kui liiga keskkonnavaenulikust loobumisele. Gaasist elektri tootmisel on jääkideks CO2 ja veeaur.“
#000007
Täiendavad võimalused avaneksid Heituri sõnul kohaliku, biojäätmetest toodetava rohegaasi kasutamiseks. Juhul kui eri tehnoloogiad kasutades õnnestuks meil ka CO2 kokku koguda ja veeldada, saame juba süsinikneutraalse tootmise – nagu Euroopa Liidu suund on võetud.
#000008
„Kiirelt käivituv niinimetatud tipujaam peaks meil olema,“ arvas ka energeetikaekspert Arvi Hamburg, et mõttel on jumet. Teine võimalus on luua päevadeks, mil taastuvenergiat ei saa toota, salvestusvõimsused, kui neid on raske ka suure raha eest luua. Tipujaama ülesandeks oleks likvideerida hinnakõikumise suured sik-sakid ehk lõigata operatiivselt tööle hakates kõrged hinnatipud maha.
#000009
Mis gaasi hinda puutub, siis Heituri sõnul selle hing hakkab siiski langema: „Oktoobri lõpus – novembri alguses oleks saanud gaasi sisse osta superhinnaga ehk 20-30 euro eest megavatt-tund. On räägitud, et pikaaegseid lepinguid saaks teha 50-60 euro juures megavatt-tund. Täna on järjest enam riike loomas LNG projekte, et luua aknaid.“
#000010
Teoreetiliselt saaks uue gaasijaama tööle panna paari aastaga ja kasutada võiks seda tarbimise tipukoormise katmiseks. Kuigi Alexela juht Heiti Hääl väljendas usutluses ERRile ettevaatlikkust, et kas tasuks end uue jaama ehitamisega siduda, sest kogemus LNG kaiga andis negatiivse kogemuse koostööst riigiaga, oleks ilmselt sellel suurettevõttel võimekus olemas.
#000011
Energeetikaekspert Raivo Vare jäi samas gaasijaamast kõneledes ettevaatlikuks ning ei jaganud suurt optimismi. Tema sõnul oli hiljutine gaasi hinnalangus pigem ajutine. Mingit leevendust ei pruugi selles vallas tulla enne 2025. aastat.
#000012
Teisalt seisab meil valdavalt jõude avariireservelektrijaam Kiisal. See on aga ette nähtud ettenägematuteks oludeks ehk suurteks avariideks ja kriisideks.
#000013
Õieti koosneb jaam kahest osast: esimese jaama võimsus on 110 MW ja teisel 140 MW andes koguvõimsuseks 250 MW. Võrdluseks, et Olkiluoto kolmanda reaktori võimsus on 1600 MW. Jaamad oleksid võimelised katma kuuendiku Eesti energiatarbimisest ehk sama palju kui tarbib näiteks kogu Tallinna linn. Mõistagi eeldaks nende kasutusele võtmine ähvardava tiputundide elektridefitsiidi katmiseks laiemat poliitilist otsust: mitte ainult Eestis, aga euroliidu tasemel. Jaamu haldab Elering. Raivo Vare sõnul on Kiisa jaama töösse võtmine praegu normatiivselt paika pandud, mistõttu saab neid kasutada kitsas ranges reeglistikus.
#000014
Kallis jaam seisab, aga miks?
#000015
Elering andmetel pannakse Kiisa jaam käima vaid juhul, kui mõne igapäevaselt töötava tavapärase elektrijaamaga ootamatult midagi juhtub, näiteks läheb see rikki. Siis võtab Kiisa jaam rikkis elektrijaama töö sellel päeval või tunnil üle, kuid igapäevases elektritootmises ei osale. Jaam võib töötada nii maagaasil kui diiselkütusel.
#000016
Energeetikaeksperdi Arvi Hamburgi sõnul takistavad meil reservjaama tarvitamist elektrihinna madalamaks toomisel euroliidu reeglid. Vähe tõenäoline, et isegi praeguses energiadefitsiidis neid reegleid muudetakse,. Siis tahaksid ka teised riigid omi avariijaamu tootmisesse paisata. Kui peaks midagi juhtuma ajal, mil avariijaam on ise juba tootmisega haaratud, võib see kaasa tuua suure elektrikatkestuse.
#000017
Linnateatri repertuaari lisandub sel hooajal veel seitse uuslavastust
#000030
Eesti Gaasil on käesolevaks aastaks kokkulepped kümne LNG laeva vastuvõtuks
#000035
Märkmikukaanteks lähevad käiku isegi päästeparve termotekid! Ettevõtja: uue loomiseks kasutame seda, mis on ja lattu ei tooda (1)
#000037