Õnneks on vaja õppida, kõlab haridus- ja teadusministeeriumi juhtmõte. See lause on andekas, tabav ja inspireeriv ning selle lause taga peaks seisma kogu hariduspoliitika nii riigi kui ka kohalikul tasandil.
#000000
Õnneks on vaja õppida õpilastel, õpetajatel, koolijuhtidel, koolipidajatel ja hariduspoliitika kujundajatel. Ikka selleks, et kujundada ühtne, avatud ja arukas haridusruum, mille tulemusena kasvab igaühe ja ühiskonna heaolu tervikuna.Iga haridusvaldkonnaga seotud inimene on kuulnud muutunud või teisisõnu nüüdisaegsest õpikäsitusest, mis eeldab õppimise eesmärkide ja viiside ajaga kaasas käimist, sest ühiskonna ja tööturu vajadused ning tehnoloogia areng on kiirem kui kunagi varem.
#000001
Kuulanud haridusstrateegia 2035 ühiskonna sidususe ja heaolu töörühma juhi Marju Lauristinisõnavõttu ministeeriumi mõttetalgutel, julgen öelda, et muutustele reageerimine hariduses peab olema veelgi kiirem ja paindlikum. Eesti hariduse tulevikutee on personaliseerumine: me peame pakkuma igale õpilasele võimaluse valida talle sobiv õppekava, mis lähtub tema võimetest ja huvidest. See tähendab aga hoopis teistlaadset koolikorraldust, kui oleme seni harjunud.
#000002
Tulevikku suundudes võiks alustada kasvõi sellest, et pakkuda moodulitel põhinevaid paindlikke õppekavasid varasemas kooliastmes, mitte ainult gümnaasiumis. Oluline on pöörata tähelepanu peale koolis õpitavate põhiteadmiste, nagu keeled ja matemaatika, ka oskustele, mis on hädavajalikud selleks, et saada hakkama tulevikus.
#000004
Praegu ei oska me veel isegi nimetada ameteid, mida vajame näiteks 15 aasta pärast. Seepärast rõhutas Lauristin, et just isiksuse väärtustel, identiteedil ja õppimisvalmidusel on tööturul sama palju kaalu kui pädevusel ja ametioskustel.Hiljuti kogunesid Elva valla noored visioonipäevale, kus ühe teemana arutleti selle üle, mida vajavad noored selleks, et olla tulevikus edukad.
#000005
Vastused olid ütlemata arukad ning sellest peaks haridussüsteemi kujundamisel ka lähtuma. Noored sooviksid arendada eneseväljendusoskusi, eneseväärtustamist, koostööoskusi, analüüsivõimet, planeerimis- ja organiseerimisoskust, suhtlemis- ja digioskust, rahaga ümber käimise oskust jne.
#000006
Kindlasti kuluvad meile kõigile ära oskus rööprähelda, stressitaluvus, kriitiline mõtlemine, seoste loomise oskus, kujutlusvõime, enesejuhtimine, empaatia, loovus ning kiire ja paindlik reageerimine uutele vajadustele ja võimalustele.
#000007
Selles, et anda õpilastele vajalikud õpioskused ning suunata neid oma õpirajale, on asendamatu roll õpetajal. Õpetajad peavad olema avatud ja nutikad, et õpetada igapäevase õppeprotsessi kaudu kõiki vajalikke oskusi. See tähendab omakorda seda, et muutuma peavad ka hindamisviisid.
#000008
Ma ei tea, kas on võimalik ja mõistlik panna hinne rööprähklemisvõimele või stressitaluvusele, aga õpilase personaalne tagasisidestamine peaks võtma veelgi kesksema rolli.
#000009
Muutumises peavad olema ka õpetaja- ja täiendkoolituse ülesehitus. Õpetamise põhimõtetele pannakse põhialus küll ülikoolis, kuid palju sõltub ka õpetajate isikuomadustest. Ülikooli sisseastumisel peaks rohkem pöörama tähelepanu inimesele ja tema motivatsioonile õpetada kui konkreetsetele teadmistele.
#000010
Õpetajaamet ei ole pelgalt töö, vaid kutsumus. Õpetajad vajavad oma töös väga palju tuge, usaldust ja vabadust, et teha oma tööd südamega. Loomulikult peab see töö olema õiglaselt tasustatud, kuid öeldakse, et tööga rahulolu hindamisel on palga suurusest tähtsam hea suhe juhiga.
#000011
Koolijuhtide õpirada liugleb mööda mitmekesist maastikku, tuues teele takistusi ja uusi võimalusi. Kõige olulisem on nendest uutest võimalustest kinni haarata. Juhi roll on haridusasutuses kõige tähtsam, temast sõltub see, millised on haridusasutuse väärtused, kultuur ja maine.
#000012
Koolidirektor on ühiskonna üks väärikamaid ameteid, millele on seatud väga ranged standardid. Maailma parima haridusasutuse juhti on kirjeldatud kompetentsimudelis. Ta on iga õpilase arengu toetaja, tulemuspõhine juht, eduloo tutvustaja, innovatsiooni juhtija ning muidugi ka meeskonna juht.
#000013
Palju räägitakse õpetajate puudusest, 50-aastaste või vanemate õpetajate osakaal Eesti koolis on peaaegu pool õpetajaskonnast. Kuid meil on puudus ka maailma parimatest haridusjuhtidest. Mina toetan ideed, et koolijuht ei pea olema õppinud pedagoog ning võib tulla kooli juhtima ka väljastpoolt koolisüsteemi.
#000014
Kooli struktuurides on direktor ja õppejuht, kellele võib alluda üle saja õpetaja. Ei ole loogiline, et üks direktor või õppejuht jõuab üksinda piisavalt iga õpetajat toetada. Miks ei võiks olla koolides õpetajatest koosnevad tiimid, kellel on oma tiimijuht nagu suurettevõtte osakondadel. See idee vääriks järeleproovimist.
#000016
Maailma parim haridusasutuse juht vajab kindlasti ka koolipidaja toetust. Koolipidaja peab käima muutuste tempoga kaasas ja tagama haridusruumi, mis toetab nii õpilaste, õpetajate kui ka koolijuhtide õpiradu. Kuid enne, kui koolipidaja ja -juht saavad tõhusat koostööd teha, tuleb koolipidajal selgeks saada, millised on tema ootused haridusjuhile ja koolile, kuidas ta seab targa tellijana eesmärke ja toetab kooli visiooni elluviimist. Peale selle, et koolipidaja roll on juhti toetada ja tema tööle tagasisidet anda, on suurem eesmärk ühtse haridusruumi loomine.
#000017
Me peame kaotama ära takistused haridusastmete, haridusasutuste ja huvihariduse vahel. Peame pakkuma terviklikke mooduleid ja võimalust liikuda teadmisi kogudes kogu haridusruumis. Ehk tulevikus peavad koolides töötama ka õppelogistikud, kes aitavad õpilastel valida selle õige tee.
#000018
Nii koolijuhi kui ka koolipidaja roll on kaasata kogukonda ning siin on suur tähtsus hoolekogude võimestamisel ja arendamisel. Elva vallavalitsus korraldas hiljuti hoolekogude liikmetele koolituse, mille eesmärk oli näidata hoolekogude liikmetele nende rolli tähtsust ja võimalusi, mis ei piirdu ainult seadusest tulenevate kohustuste täitmisega.
#000019
Kui kooli juhtimisse on kaasatud nii lapsevanemad, õpetajad, õpilased ja ka koolipidaja, siis moodustab see väga suure ühisjõu, mis aitab kaasa kooli arengule. Koolipidaja peab võtma eesmärgi nii hoolekogude liikmete kui ka õpilasesinduste koolitamise ja julgustamise. Koos saame teha just sellist kooli, millest kogukond unistab.
#000020
Lugu ilmus 5. aprillil Tartu Postimehes.
#000022
Save my name, email, and website in this browser for the next time I comment.
#000023
Uued algatused ja jätkutegevused 2021
#000026