Kaitse Eesti vanu elurikkaid metsi
#000001
Kes ja miks on Koosloodus?
#000002
Üles kasvanud näpud mullas, hetkel loodusturismi eriala tudeng. Vabal ajal kondab mööda metsi või surfab tormilaineid. Matkalt tagasi tulles on kaasas alati rohkem prügi kui minnes.
#000004
Eestis looduslikult kasvav harilik saar (Fraxinus excelsior) kuulub õlipuuliste (Oleaceae) sugukonda. Puu levila katab laialdaselt Euroopat ning ulatub Aasia lääneossa. Eesti asub hariliku saare levila põhjapiiril. Kõige sagedamini võib saart näha Lääne-Eestis, mujal aga pigem harva, üksikute saarikutena [1]. Kasvutingimustelt on saar üsna nõudlik, eelistades viljakat mulda ning suure puuna Read more...
#000005
Kaia Solnik on Tartu Ülikooli bioloogiatudeng ja loodusest hooliv noor, kes jagab aktiivselt oma arvamust ning utsitab muutustele teisigi- seda kõike selleks, et ka järgmised põlvkonnad saaksid elada puhtas ning liigirikkas keskkonnas. Koosloodus uuris Kaialt tema unistuste kohta ning pani kirja mõtteid sellest, kus asume praegu. Kuidas on eriolukord sinu Read more...
#000006
Iga väike tegu loeb: lugu koostööst, värskest muusikast ja loodusest.
#000007
Kooslooduse tegevus on võimalik tänu mitmetele toetajatele, nende seas on nii eraisikuid kui ka suurettevõtteid. Talvel pöördus meie poole sooviga anda loodusele tagasi eesti ansambel Trad.Attack!. Nii ongi nende äsja ilmunud uus album “MAKE YOUR MOVE” ka väike tänuavaldus loodusele. Albumi ümbris on tehtud 100% taaskäideldud paberist ning iga müüdud Read more...
#000008
Saskia Alusalu on eelkõige tuntud kui noor ja särav eesti kiiruisutaja. Tippsportlase nõudlik karjäär ning palju eemalviibimist kodust ja reisimist mujal maailmas on aidanud Saskial paremini mõista, mis rolli mängib tema elus loodus ja mis koht see Eesti lõpuks ikkagi on. Mis eesmärgiga ja millal käisid viimati looduses?Ilma õues viibimiseta Read more...
#000009
Üks mesilaste meelispuu ja laste pikaninapuu
#000010
Looduslikult esineb harilikku vahert (Acer platanoides L.) üle terve Eesti, ent seda kaunis hõredalt. Metsades kasvab vaher pigem üksikute kidurate ja madalate puudena. Kõige enam leidub vahtraid Põhja- ja Lääne- Eesti ning saarte viljakatel ning niisketel muldadel, üksikutes laialehistes salumetsades. Vahtra puhtpuistuid ehk vahtrikke leidub ainult Väinamere saartel. Metsakorralduse andmeil Read more...
#000011
Rännumees Relve ei seikle mööda kodumetsi ja maailma alati üksi, vaid aitab matkata ka teistel- seda nii ühiste avastamisretkede või läbi Vikerraadio saate ,,Kuula rändajat” paeluvate helipiltide abil. Koosloodus uuris Hendrikult möödunud, praeguste ning tuleviku loodusradade kohta. Milline oli Sinu esimene rännak? Isa, kes oli Stalini ajal Kasahstani küüditatud, jõudis Read more...
#000012
Rahva seas tuntud kirglik kalakunsti tutvustaja, loodusemees ning pikaajaline telesarja ,,Osoon” saatejuht Vladislav Koržets jagas meiega oma mõtteid looduse radadel: juttu jätkus kaladest eestlaste usuni välja. Millal käisid viimati looduses, ent ei läinud kala püüdma? See juhtus eile. Mu kodu ees on kohe parkmets ja selle taga Pääsküla raba. Käin Read more...
#000013
Heal lapsel mitu nime: niinepuu, lõhmus ja harilik pärn
#000014
Ainus Eestis looduslikult esinev pärnaliik on harilik pärn. Rahvapäraselt on nooremat puud kutsustud Põhja-Eestis niinepuuks ja Lõuna-Eestis ning saartel lõhmuseks. Paljudes neis piirkondades nimetati pärnaks (võru murdes pähnaks) alles vanemat puud [1]. Pärna perekonna ladinakeelne nimi Tilia tuleb puu koores leiduvast triterpenoid tiliadiinist [2]. Kui lähtuda aga kreeka mütoloogiast, siis Read more...
#000015
Lääne muusikatööstuses juba teismelisena laineid löönud Kerli ihkas küll noorena pigem suurlinna, aga tunneb praegu üha enam, et vabalt saab olla kõige paremini oma metsamajas. Millal viimati käisid looduses? Talvitun hetkel Bali saarel ja elan džunglis, nii et loodus tuleb lausa uksest ja aknast sisse. Kõige sügavamad kogemused loodusega on Read more...
#000016
Jalakal on jalad all, kuid kes on künnapuu?
#000018
Mõlemad jalaka (Ulmus) perekonda kuuluvad puud on Eesti kõige kõvemad ja sitkemad puuliigid. Juba vanasti peeti kõvaduselt jalakat selgelt tarbepuudest esimeseks. Künnapuu tuleneb sõnast künnap, mis tähendab paljudes eesti murretes suurt loomakõõlust ja mis kinnitab omakorda puu erilist sitkust. Kogu Euroopas kasutati künnapuud laialdaselt vankriosade valmistamiseks, eriti aga reepainardite (painutatud Read more...
#000019
Ilus võimas puu ehk meie oma harilik tamm
#000021
Hariliku tamme perekonna nimetus Quercus tuleb keldikeelsetest sõnadest quer (“ilus”) ja cus (“puu”) ning liiginimetus robur omakorda ladinakeelsest sõnast rubur, mis tähendab “võimu”. Seega võib öelda, et tamm on tõesti üks ilus võimas puu. Lisaks sellele on tamme Eestis peetud kõige tugevamaks, vastupidavamaks ja pikaealisemaks puuks. Samuti on ta ka Read more...
#000022
Leave this field empty if you're human:
#000023
Tunnustatud loodusfotograaf, kelle pildid leiad . Tarkvarainsener ja IT-ettevõtja. Muuseas on Jaak aidanud arendada ka riiklikku metsaregistrit.
#000024
Loodusesõber, kes tahab Eesti metsad sama uhkelt kasvama panna kui oma iduettevõtted. Garage48 Sihtasutuse ja CV-Online asutaja ja sariettevõtja.
#000025
Iduettevõtetes kasvanud, auhinnatud disainer. tehnoloogiaettevõtte asutaja. Level 5 vegan. Hobina aitab konni üle tee.
#000027
Taga-Tõnuni maal said mulda järgmised 500 puud
Esimene pesakond kuldnokapoegi on suureks saamas
Kevadisel istutustalgul panime mulda üle 1200 laialehise puu
Paigaldasime kevade alguse puhul 75 uut pesakasti
Kooslooduse puud said mulda sügisel
#000028