UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Uuring: sotsiaalmeediasõltuvus on üle võimendatud
#000005
Eesti noored tõlgendavad ja konstrueerivad sotsiaalmeediasõltuvust märkimisväärse probleemina, kuid enamik neist sõltuvuses pole. Autor/allikas: Adem AY/Unsplash
#000006
Liigse sotsiaalmeedia kasutamisega hädas olevate noorte aitamine on väga oluline. Samal ajal tuleb meeles pidada, et sotsiaalmeedia kasutamisest on sõltuvuses vaid väike osa noori ning teema on tervikuna meedias oluliselt üle võimendatud, leiab Tallinna Ülikooli tervisekäitumise ja heaolu eriala doktorant Rasmus Sinivee.
#000007
Sotsiaalmeedia-, nuti-, ekraani-, digisõltuvus – need on märksõnad, mida näeme, loeme või kuuleme nii meediast, koolist, töölt kui ka kohvikus kõnelevatelt täiskasvanutelt. Tegelikult võib aga öelda, et (sotsiaalmeedia)sõltuvuse idee on rohkem müüt kui tõde ja sõltuvuse terminoloogia kasutamine ei ole asjakohane. Teisalt, see aga ei tähenda, et sotsiaalmeedia kasutamisega ei oleks seotud ohte ja erinevaid murekohti.
#000008
Sõltuvuse temaatika juured peituvad uue elu omandanud naljas. Täpsemalt, 1997. aastal kirjutas Ameerika psühhiaater Ivan Goldberg psühholoogiafoorumisse paroodiapostituse väljamõeldud "internetisõltuvusest", kasutades mudelina patoloogiliste hasartmängude, mängurluse ja erinevate ainete kuritarvitamise sümptomeid. Goldberg pani kõik need ühte patta, et ironiseerida Ameerika Psühhiaatria Assotsiatsiooni diagnostilise juhendi jäikuse üle. Tema üllatuseks hakkas see kulutulena levima ja on siiani üks internetikasutusest rääkimise valitsevaid viise.
#000009
Tegelikult ei ole neid "moodsaid" sõltuvusi ei Maailma Terviseorganisatsiooni poolt välja antud Rahvusvaheliste Haiguste Klassifikatsioonis (RHK-10), mida kasutatakse valdavalt Euroopas (sh Eestis) ega ka Ameerika Psühhiaatrite Assotsiatsiooni välja töötatud DSM-süsteemis. Neid vaimsete häirete klassifikatsioone muudetakse või täiendatakse uue teaduslikest meditsiiniuuringutest saadava teabe põhjal pidevalt, kuid sotsiaalmeedia- või internetisõltuvus ei ole veerandsajandi jooksul endiselt sinna teed leidnud.
#000010
Teadusmaailmas on metaanalüüsidest ja süstemaatilistest ülevaadetest leitud sotsiaalmeedia kasutajatele nii positiivseid kui ka negatiivseid mõjusid. Üldiselt jäävad kõlama rohkem negatiivsed arvustused ning on tavapärane, et sotsiaalmeedia ja selle võimalikku liigset kasutamist võrreldakse alkoholi, uimastite ja suitsetamisega.
#000011
Mõned uurijad on leidnud, et nende arvates võivad jääda isegi meie kõige tugevamad vajadused tagaplaanile, nt söömine või magamine. Lisaks võib kannatada töö ja/või haridus, esineda probleeme vahetus sotsiaalses keskkonnas ning suhteprobleeme. Samuti seostatakse sotsiaalmeedia kasutamist väga tihedalt erinevate vaimse tervise häiretega, nagu ärevus, hajevilolek, depressiivsus, viha, paanikahood või psühhoos.
#000012
Sõnapilv erinevatest vaimse tervisega seotud sõnadest, mida on kasutatud sotsiaalmeediasõltuvust käsitlevates Eesti meedias ilmunud artiklites. Autor/allikas: Rasmus Sinivee
#000013
Sotsiaalmeedia kasutamise meediakajastuses on valdav negatiivne toon, (tuginedes ka 2013.–2020. aastatel Eesti meedias avaldatud artiklite lähemale uurimisele, vt sõnapilv). Samas on uuringud ka näidanud, et noored kasutavad sotsiaalmeediat eeskätt üksteisega suhtlemiseks ja sotsiaalselt aktiivne sotsiaalmeedia kasutamine seotud pigem parema vaimse tervisega. Tihti on need negatiivsed mõjud raamistatud meieni läbi sõltuvuse temaatika, kuid oluline on täheldada, et enamik noori ei ole sotsiaalmeediast sõltuvuses.
#000014
Sarnastele tulemustele olen jõudnud ka oma doktoritöös. Näiteks uurisin, kuidas Eesti noored tõlgendavad ja konstrueerivad sotsiaalmeediasõltuvust ning kasutasin ühte sõltuvusskaalat, mille alusel võiks hinnata teatavat sõltuvuslikku kasutamist. Siinkohal tasub lisada, et pigem väga head ja universaalset mõõdupuud selliste võimalike sõltuvuste uurimiseks tegelikult ei ole.
#000015
Vaatame siiski olemasolevaid tulemusi – nende sõltuvusskaalade alusel saaks omistada teatavat sõltuvust vaid paarile protsendile noortest, kes uuringus osalesid. Samas selgus uurimistulemustest, sotsiaalmeediasõltuvus on 85 protsendi (n=828) noorte arvates reaalne probleem ning enda arvates on sõltuvuses 24 protsenti (n=236) noortest.
#000016
Sellest saab järeldada, et Eesti noored tõlgendavad ja konstrueerivad sotsiaalmeediasõltuvust märkimisväärse probleemina. Uurimistulemuste ja sõltuvusskaalade raames saab aga väita, et enamik neist sõltuvuses ei ole.
#000017
Mõistagi ei saa me neid liigse sotsiaalmeedia kasutamisega seotud probleeme alahinnata. Eriti seetõttu, kuna on alust arvata, et mõnele inimesele mõjub sotsiaalmeedia liigne kasutamine rängemalt kui teisele. Võttes arvesse aga probleemi statistilist suurust, on sõltuvuse diskursus oluliselt üle esindatud ja võimendatud.
#000018
See on oluline, kuna mõjutab noorte hinnanguid nende enda käitumisele, kasutamisviisidele ja selle tõlgendamisele. Pigem võiks öelda, et selle diskursus võib olla moraalse paanika alamaiguga, mis tähistab sellist laialdast ärevust ühe teema suhtes, mida kiputakse meil sildistama väga ohtlikuks ühiskondlikuks murekohaks.
#000019
Eeskätt puudutab see moraalne paanika seejuures meie ühiskonna nõrgemaid liikmeid, keda süüdistatakse ja sildistatakse. Samuti keskendub see paanika peamiselt uutele meediavõimalustele. Justnimelt võimalustele, mitte "kurjadele rakendustele", mis igal sammul meile ja kaaskodanikele haiget teeksid.
#000020
Moraalses paanikas ei ole midagi uut. Umbes 400 eKr hindas Kreeka filosoof Sokrates, et liigne kirjutamine võib inimestes põhjustada unustamist ja tarkus võib selle tegevuse tõttu jääda tagaplaanile.
#000021
Hiljem, 18. sajandil, oli ühiskonnas murekohti selles, et oli liikvel "ohtlik" häire, mida seostati noorte liigsete riskide võtmisega ja ebamoraalsete hoiakutega, mida mõned nimetasid lugemissõltuvuseks, aga ka lugemispalavikuks või -raevuks. 1950. aastatel leiti, et koomiksid on lastele ohtlikud ja põhjustavad kuritegevuse kasvu.
#000022
Viimasel ajal on leitud, et arvutimängud ja räppmuusika muudavad meie noori vägivaldseteks kurjategijateks.
#000023
Meedianarratiivi saadavad moraalse paanika varjundid ka kahtlemata seepärast, et sotsiaalmeediakasutus on oluliselt hoogustunud ning "sõltuvuslikkus" kui sotsiaalne probleem pälvib ajakirjanduse tähelepanu.
#000024
Ka Eesti uudistes kajastatakse sotsiaalmeedia kasutamist sageli märkimisväärse probleemina. Näiteks vaimse tervisega seotud probleemid leiavad sotsiaalmeediasõltuvuse juures kajastust pea kahes kolmandikus Eesti meedias avaldatud artiklites, mille kõrvale on lisatud fotod ajukoore hävinemist, kurbadest peresuhetest või tumedas toas valge ekraani taga istuvatest zombisid meenutavaid inimestest.
#000025
Seega saadavad seda müütilist sotsiaalmeediasõltuvust eeskätt moraalse paanika varjundid ja see on meie ühiskonnas üle võimendatud diskursus. See aga ei tähenda, et mõnedele inimestele liigne sotsiaalmeedia erinevaid probleeme ei põhjustaks ja selle kasutamine on läbinisti ohutu ja tervislik. Neid murekohti ei tohi me alahinnata.
#000026
Artikkel ilmus Eesti Teaduste Akadeemia korraldatava konkursi "Teadus 3 minutiga" raames, mille pidulik finaal toimub 11. veebruaril.
#000027
Toomas Mattson: ühismeediapärand on samuti ühine ja tuleks talletada
#000028
Kaupo Meiel: otsides rõõmukübemeid näägutava kõneviisi ajastul
#000029
Video: teaduste akadeemias selgusid konkursi "Teadus 3 minutiga" võitjad
#000030
Õpetaja digipädevuse hindamine vajab isiklikumat lähenemist
#000031
Mobiilne õuesõpe lahustab piiri virtuaal- ja pärismaailma vahel
#000032
Pandeemia tiris veebisündmused interneti hallusest lagedale
#000034
Eesti teadlased aitavad päästa inimkonda energiakriisist
#000035
Uuring: vastutustundetud suurfirmad kaotavad miljoneid eurosid
#000037
Küberpättide nõrkuseks võivad osutuda end tõestanud ärimudelid
#000038
Sõnatähenduste uurimine aitab mõista keele toimimist
#000039
Lapsevanemate suhtlemiskursus suunab lapsi rohkem liikuma
#000040
Land: lubadus kõrghariduse rahastamist suurendada ei lahenda alusprobleemi
#000046
Ajakirjanduse professor: võim peab ikka ajakirjandust natuke kartma
#000047
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000049
Maailma vanim puitrajatis võib muuta senist arusaama kiviajast
#000052
Virtuaalsed tüdruksõbrad tõstavad ebaterveid ilustandardeid
#000054
Sul on põletav teadust puudutav küsimus või on sul ettepanek mõne teema sügavamaks kajastamiseks? Klõpsa selle edastamiseks allolevale nupule.
#000055
Lugeja küsib: kas kassi nimes peab olema s-täht, et ta kutsele reageeriks?
#000056
Galerii: testi end, kas tunned neid Eesti seeni?
#000057
"Pealtnägija": kukkurhuntide ellu äratamine kütab kirgi ja kombib eetikapiire
#000058
Interaktiivne tehisintellekt ihub hammast ChatGPT tähesärale
#000059
Kohatult käituv robot paneb inimesedki punastama
#000060
Miks on õppimine raske vaatamata inimeste rumalalt suurele mõistusele?
#000062
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000063
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000064