ÜhistrükisedMetsa matkarada tutvustavad trükisedRanniku matkarada tutvustavad trükisedLiivimaa maitsed võrgustikku tutvustavad trükised
#000002
Alutaguse Seikluspark asub Ida-Virumaal Kurtna järvestiku alal, Alutaguse Puhke- ja Spordikeskuses.
Seikluspargis on alates 140 cm pikkuse seikleja päralt 5 erinevat seiklusrada 33 harjutusega ja Eesti pikim trossilaskumine üle järve.
Väikelastele pikkusega 110-140 cm on jätkuva turvasüsteemiga seiklusrada, kus on 22 erinevat harjutust, lisaks suvetuubirada.
Puhke- ja Spordikeskuses on valgustatud suusa- ja rullirajad, discgolf, tõukerataste laenutus ja matkarajad.
Seiklema saad tulla ka lahtiolekuaegade välisel ajal, siis on oodatud grupid alates 10 inimesest ja vajalik on ette broneerimine.
#000005
Kotka matkarada Iisaku lähedal (6 km) kulgeb läbi Rüütli raba, siin saab tutvuda erinevate metsakoosluste ja väärkasvuga puudega. Rada läbides näeb ka metsaraiet, kaunist soojärve ning soosaart, Karjuse onni, püstkoda ja "kullaauku".
#000009
Kuremäe nunnaklooster valmis 1892. aastal Eestimaa kuberneri vürst Sergei Sahhovskoi juhendamisel. Kloostris on kaunis ja rikkaliku sisekujundusega peakirik ja suur park koos rohkearvuliste abihoonete ja väravatornidega. Kloostris on ca 100 elanikku. Kloostriaias kasvab tamm, mille ümbermõõt on 4,3 m, usklike hulgas on see tuntud "püha puuna".
Taani hindamisraamatus 1241.a. esmamainitud Jõhvi (maakonnakeskus) kujunes keskajal kauba- ja postimaanteede ristumiskohaks, kus peatusid nii kroonitud pead (Karl XII, Katariina II jt) kui ka Euroopa kultuuriloo suurused (Balzac, Liszt jpt).
Tänane Jõhvi on tuntud kui põlevkivitootmispiirkonna pealinn ja Ida-Viru maakonna administratiivkeskus, mis paistab silma oma arenenud kaubandus- ja teenindussfääriga.
#000010
Purtse kindluselamu oletatav ehitusaeg on 1533-1565 ning see on seotud Purtse mõisa minekuga Taubede aadlisuguvõsa kätte. Oma ajaloo jooksul on Purtse vasallielamu mitu korda maha põletatud ja uuesti üles ehitatud. Eriti tugevasti kannatas elamu Liivi ja Põhjasõja ajal. Praegu toimuvad restaureeritud kindluselamus kontserdid ja näitused ning on võimalik korraldada mitmesuguseid üritusi.
#000012
Saka-Ontika-Toila pankrannik on Ida-Virumaa suurim vaatamisväärsus. Eesti kõrgeima kuni 56 meetrit üle merepinna ulatuva paeastangu servalt avaneb kaunis vaade merele. Pankrannik sobib hästi jalgratta- ning jalgsimatkajatele.
Valaste juga Ontikal on Eestis kõrgeim - vesi langeb siin ca 26 m. Juga on tekkinud kõigest mõnikümmend aastat tagasi kuivendustööde käigus klindiäärsesse paelavasse ja klindiperve lõigatud kanali suudmesse. Vaateplatvormilt on nii juga kui selle tegevuse tulemused suurepäraselt jälgitavad.
#000013
Sinimäed on 3 omavahel liitunud ida-lääne suunalise orientatsiooniga vallseljakut: Tornimägi, Põrguhauamägi ja Pargimägi. Nende kogupikkus on 3,4 km. Sinimäe kaitselahingutes hukkunutele on püstitatud kõrge mälestusrist. Osaliselt on säilinud I ja II maailmasõja aegsed kaitseehitised: kohati on näha I maailmasõjast pärinevat Rootsi valli, Tornimäel on kohati varisenud II maailmasõjaaegne saksa vägede staap, Põrguhaua ja Mõisa mäel punkrid.
#000014
Toila-Oru park rajati eelmisel sajandivahetusel Peterburi kaupmehe Jelissejevi suvelossi ümber. 1934. aastal ostsid Eesti töösturid Oru lossi ja pargi ning kinkisid selle Eesti Vabariigile riigipea K.Pätsi suveresidentsiks. Oru loss hävis II Maailmasőja käigus. Oru park on aga Põhja-Eesti üks liigirikkaim, maastikuliselt vaheldusrikkaim ja külastatavaim turismiobjekt.
Toila kooli juures olevasse vanasse veetorni on rajatud president K. Pätsi ja Oru pargi ekspositsioon.
#000015