Riigikogu käsitles olukorda eesti keele õpetamises muukeelsetes koolides
#000000
Riigikogus oli täna eesti keele õppe arengu probleemkomisjoni algatatud olulise tähtsusega riikliku küsimuse „Olukord eesti keele õpetamisel muukeelsetes koolides (eesti keele õppe arengu probleemkomisjoni kogemuse läbi)“ arutelu.
#000004
Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudi kasvatusteaduste dotsent Tiiu Kuurme rõhutas, et keeleõpe ei seisne üksnes tehnoloogiates. „Küsimus on ka kollektiivses kogemuses, võiks öelda ka kollektiivsetes traumakogemustes, hoiakutes ja loomulikult vaikimisi kodude traditsioonis,“ sõnas ta. Kasvatusteadlase sõnul võib täna öelda, et meid on saatnud edulugu. „Meil ei ole vastasseise vene ja eesti kogukonna vahel. Paljud vene inimesed soovivad õppida eesti keelt ja järjest rohkem soovivad vene vanemad panna oma lapsi eestikeelsesse kooli,“ rääkis ta. „Samas on säilinud eestlaskonnas ometi ohutunne kestmajäämise pärast. Mureks on status quo eesti keele oskamises,“ lisas ta.
#000005
Kuurme peatus ettekandes pikemalt RITA-rände projektil ja selle ühtse Eesti kooli mudelitel. Seejuures tõstatas kasvatusteaduste dotsent küsimuse eestluse väljavaadetest ja säilimisest.
#000006
Tartu Ülikooli eesti keele (võõrkeelena) professor Birute Klaas-Lang kõneles eesti keele teise keelena õpetajate ettevalmistusest ning ootustest ja vajadustest õpetajakoolituse muutmiseks.
#000008
Professori sõnul on vene noorte eesti keele oskus viimase kahe aastaga, eriti aga pandeemiaga, muutunud halvemaks. Ta märkis, et kui 2020. aastal oli eesti keel teise keelena riigieksami keskmine tulemus 67,8 punkti, siis käesolevaks aastaks langes see 63,5 punktini. „Mul on väga kurb meel meie noorte pärast. Gümnaasiumi lõpetavad noored, kes tegelikult ei ole valmis selleks, et edasi õppida eesti keeles, ja kes ei ole valmis ka selleks, et kusagil mujal peale venekeelse keskkonna tööd leida,“ rääkis Klaas-Lang.
#000009
Murekohana tõi ta esile asjaolu, et Eesti põhikoolis on õppekeel kohaliku omavalitsuse valida – kui kohalik omavalitsus otsustab, võib see olla vene keel. Seejuures tõi professor positiivse näitena Läti, kus 1. klassist on kasutusel kolm kakskeelse hariduse mudelit, 7. klassist alates toimub õppetöö praktiliselt läti keeles ja gümnaasiumis täielikult riigikeeles.
#000010
Eesti keele õppe arengu probleemkomisjoni esimees Mihhail Stalnuhhin võttis ettekandes kokku probleemkomisjoni tehtud järeldused ja peatus keelepoliitilistel kitsaskohtadel.
#000014
Stalnuhhin tõi esile kolm peamist eesti keele õpetamisega seotud kitsaskohta: õppematerjalide kvaliteet, ühtse metoodika puudumine ja eesti keel teise keelena õpetajate ettevalmistus.
#000016
Ta tutvustas ka probleemkomisjoni ettepanekuid, mis aitaksid eesti keele õpet muukeelses koolis parendada. Probleemkomisjoni hinnangul on vaja luua kompetentsetest spetsialistidest töögrupid metoodikate, õppevahendite ja muu sellise loomiseks. Samuti tuleks Stalnuhhini sõnul tagada riigikontroll õppevahendite kvaliteedi üle ja võtta kasutusele erakorralised meetmed eesti keele õpetajate ettevalmistamiseks.
#000017
Koostöös ülikoolidega tuleks komisjoni arvates välja töötada õppekavad „Eesti keele õpetaja muukeelses koolis“ ja kindlustada neile riigitellimus riigile vajalikus ulatuses. Viimaks tuleks komisjoni hinnangul kiiremas korras moodustada ekspertidest, praktikutest ja poliitikutest koosnev kompetentsikoda, mis vastutaks ettepanekute realiseerimise eest ja töötaks avalikult.
#000018
Infotunnis räägiti valitsuse ja pankade vahel sõlmitud kokkuleppest
#000027
Rahvusballeti uus esitantsija on Anna Roberta
#000036
President Karis: Eesti on alati seisnud ühistel reeglitel ja rahvusvahelisel õigusel tugineva maailmakorra eest
#000037
Riigikogu erakorralisel istungjärgul ei osutunud Alar Karis valituks presidendivalimise esimeses voorus
#000042