Kultuuriavalikkuse pöördumine nüüdisaegse kultuurikeskuse rajamiseks Tartu südalinna
#000000
Austatud rahvasaadikud, palume teie toetust nüüdisaegset kunstimuuseumi ja linnaraamatukogu ühendava kultuurikeskuse ehitamiseks Tartu südalinna.
#000002
Ülikoolilinn ja laulupeo häll Tartu saab peatselt Euroopa kultuuripealinnaks, kuid iseseisvuse taastamise järel pole linnasüdamesse ehitatud ühtki uut väärikat kultuurihoonet. Tartu südalinna kultuurikeskus ühendaks parimal moel tungiva vajaduse ja harukordse võimaluse.
#000003
Plaanitaval kultuurikeskusel on suurepärane asukoht: Emajõe kaldapealsel, ümbritsetud pargipuudest, linnarahva ja külaliste loomulikul liikumisteekonnal. Nüüdisaegne kaht erinevat kultuuriinstitutsiooni (kunstimuuseumi ja üldrahvalikku raamatukogu) liitev keskus oma kohtumispaikade, kohvikute, kirjandus- ja kunstisündmusteks sobivate saalidega looks võimsa sünergia, tuues rohkem kultuuri linnasüdamesse, kus praegu paiknevad suuresti äripinnad.Tartu on eesti rahvusliku kunstikultuuri sünnikodu. Siin toimusid esimesed eesti kunstinäitused, siin alustas 1919. aastal tööd Pallase Kunstikool. Veel vahetult enne okupatsiooni jõuti 1940. aastal Kunstiühing Pallase initsiatiivil asutada Tartu Kunstimuuseum, mille nüüdseks enam kui 20 000 kunstiteost hõlmav kollektsioon on võrreldav Eesti Kunstimuuseumi omaga.Kui Kumu edulooga oleme hästi kursis, siis Tartu Kunstimuuseumil pole tänini oma kodu. Viltune maja Tartu Raekoja platsil on huvitav maamärk turistidele pildistamiseks, kuid kahjuks ei mahu tänapäevane kunstimuuseum 18. sajandi kitsukesse elumajja.Praeguses olukorras on Eestis ainult kaks rahvusvahelistele standarditele vastavat muuseumit: Kumu ja ERM. Praegune Tartu kunstimuuseum rahvusvahelist koostööd teiste riikide muuseumide või galeriidega teha ei saa, sest puuduvad eksponeerimiseks ja säilitamiseks vajalikud tingimused – eelkõige õhuniiskuse ja temperatuuri püsivus, kuid ka turvasüsteemid. Neid tingimusi saab luua vaid rajatavasse (mitte ümber ehitatavasse) hoonesse.
#000004
Eesti kunstiajaloo pärandist olulist osa talletava kunstimuuseumi virelemine ei ole pelgalt Tartu probleem. Nii eesti kui välismaise tippkunsti nautimine 21. sajandi standarditele vastavates ruumides võiks olla kättesaadav võimalus kõigile, mitte ainult pealinlastele. Rääkimata kunstialasest haridusest: kui sageli jõuab Võru, Valga, Otepää, Põlva, Viljandi või Jõgeva koolilaps pealinna kunstimuuseumi? Kahjuks teame, et enamasti vaid korra kooliaastate jooksul, kui sedagi. Ometi ei peaks lõuna-eestlane kasvõi siinseid klassikuid nagu Konrad Mägi, Eduard Wiiralt, Ado Vabbe, Elmar Kits, Ülo Sooster või Olev Subbi üksnes raamatust vaatama.
#000005
Tartu Linnaraamatukogu, praegu Eestis suuruselt teine rahvaraamatukogu kolis praegusesse majja 1936. aastal. Ajale jalgu jäänud hoone on tehniliselt vananenud ega võimalda täita tänapäevasele raamatukogule seatavaid ülesandeid. Ruumipuudus ja olemasolevate ruumide jaotatus väikesteks halva paigutusega tubadeks teeb võimatuks ökonoomse, iseteenindusel ja avariiulitel põhineva teeninduse ning pakub linlastele lugemissaalis töötamiseks kasinaid võimalusi.
#000006
Nüüdisaegne raamatukogu ei ole ainult raamatute laenutamise paik (kuigi see on endiselt raamatukogu tähtsaim funktsioon). Raamatukogu peaks olema ka kogukonna informatsioonikeskus, kus nii koolilapsed kui ka täiskasvanud saavad nõu infoühiskonnas orienteerumiseks ning õppida ja töötada avarates, loomuliku valgusega lugemissaalides.
#000007
Tartu Kultuurikeskus ei ole üksnes meie moraalne võlg, vaid ka suur võimalus. Suurepärased näited Bilbaost Baskimaal kuni Lasnamäe nõlvani Tallinnas tõestavad nüüdisaegse kunstimuuseumi potentsiaali olla kultuuri kodu linnarahvale ning magnet ja maamärk külalistele. Helsingi ja Stockholmi nüüdisaegsed raamatukogud on näidanud, et raamatukogust on võimalik kujundada kogukonnakeskus ning õppimise ja meelelahutuse paik igas eas linlastele ja külalistele.
#000008
Tartu Kultuurikeskus on meie ühine võimalus kinkida kirjandus- ja kunstilinnale vääriline süda.
#000009
Tartu Autovabaduse puiesteest sai selle suve hitt, mis täitis hapukurgihooaega ergastades nii uudis- ja arvamusveerge kui ka tänava enda.
#000011
Tallinna populaarseks muutunud endistel tööstusaladel käib võitlus sealsete elanike ja öiste pidutsejate vahel. Müraprobleemi lahendamisele aitaks tulevikus kaasa ühtlaselt heal tasemel avaliku ruumi loomine kogu linnas.
#000013
Mis andmete põhjal ehitada tarka linna?
#000014
Eri riikide linnauurijaid ühendav agentuur SPIN Unit on keskendunud selliste ruumiandmete kogumisele ja analüüsimisele, mis toetaksid mitmekesist inimnäolist linnaplaneerimist.
#000015