EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Ühiskonda võivad lõhestada isegi naljakana tunduvad valeuudised
#000005
Ta lisas, et kui Venemaal õnnestub lüüa lõhed NATO ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahele, siis avab see Venemaale tee nende riikidega eraldi poliitika ajamiseks, nii on näiteks võimalik luua kahepoolseid kaubandussidemeid või võtta maha Euroopa Liidu kehtestatud sanktsioonid.
#000009
Valeinformatsiooni ja kallutatud info edastamisega on aga võimalik konflikti erinevate kogukondade vahel suurendada. "Vastanduste loomine, mingi informatsiooni andmine, mis ühte poolt näitab väga negatiivselt, tekitab teises pooles ohutunnet ja suurendab ühiskonna polariseerumist," lausus ta.
#000011
Ta lisas, et juba niisuguste pisiasjade kaudu tekib kujutlus, kus teatud rühm inimesi on eelistatud seisundis ja nii tekib tajutud ebavõrdsus ja meelepaha. "Kui sellisel tasandil väga süsteemselt ja pahatahtlikult infot levitada, siis kumuleeruval põhimõttel on sellel vägagi lõhestav mõju," märkis Kõuts-Klemm.
#000014
Infomõjutuse strateegiad võivad olla üsna läbimõeldud, kuid osad inimesed levitavad eneselegi teadmata või vabatahtlikult valeinfot.
#000015
Sotsiaalmeedia vahendusel võib levida palju ja kiiresti valeinformatsiooni. "Paljud inimesed nii-öelda ise tunnevad ennast justkui infosõja sõduritena. Nad tahavad jagada informatsiooni, mis neile on sobilik ja mis neile meeldib, seejuures kontrollimata selle tõele vastavust," sõnas Ventsel.
#000018
Info usaldusväärsena näitamiseks kasutab Venemaa ära lääne meediakanaleid, kust võetakse üksikuid infokilde ning kogu konteksti ei avata. Kui aga viidata mainekale meediakanalile, annab see infole juurde usaldusväärsust. "Me elame info killustatud maailmas. See, kuidas killud kokku pannakse määrab ära, kuivõrd edukaks see saab auditooriumis ja mis eesmärke teenib," märkis Ventsel.
#000020
Siinkohal mainis Ventsel, et täpselt samamoodi saaks vene meedia Mart Helme hiljutisest Deutsche Welle sõnavõtust just neile sobivad tükid välja rebida ja Venemaale sobilikku narratiivi sobitada.
#000021
"Venemaal on ühed narratiivid ning meil Eestis ja Euroopa Liidus teised narratiivid. See on täiesti normaalne," lausus Ventsel. Kuna lääne meediakanalid toimivad üldjuhul vaba ajakirjanduse põhimõtte kohaselt, on seal võimalik levitada erinevaid seisukohti ja ühtset narratiivi on keerulisem luua. Seevastu on Venemaa meediakanalitel lihtsam hoida ühtsust oma narratiivides, sest kontroll on suurem ja vastupanu nende levitatud infole, vähemasti Venemaa enda avalikus meediaruumis, on väiksem.
#000025
Tõuse ja sära: miks lugeda hommikul uudiseid
#000027
Kuidas ära tunda andmepüüki ja mis on sotsiaalne sahkerdamine?
#000031
Milliseid vorme valeinfo võtab ja kuidas see levib?
#000033
Ajakirjanduse professor: võim peab ikka ajakirjandust natuke kartma
#000039
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000040
Maailma vanim puitrajatis võib muuta senist arusaama kiviajast
#000044
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000048