Karjapoisist kirjanikuks – seminar ja matk
#000005
„Kool mõjus Indrekusse kui mürk: oled kord teda millegi pärast tarvitama hakanud, siis ei pääse temast enam, sest ihk tema järele aina kasvab.“ – “Tõde ja õigus” II
#000006
Öeldakse, et haridususk on oluline osa eestlaseks olemisest. Ja tõesti – pea igast suuremast paigast Eestis leiab mõne koolimaja, kokku sadu ja sadu hooneid üle terve Eesti. Kuigi paljud neist ei ole enam koolidena kasutuses, jutustavad need põnevaid lugusid õpetamise ja õppimise viisidest, kunagi seal koolipinki nühkinud lastest ja nende eludest, aga ka arhitektuuriloost. Neid lugusid räägivad meile samuti raamatukogud, rahvamajad ja teised kohaliku hariduselu keskmes olnud hooned ja paigad.
#000007
Kuid haridus ei piirdu kitsalt kooliharidusega. Teadmiste, oskuste ja töövõtete põlvest põlve edasi andmine on samuti oluline osa haridusest sõna laiemas tähenduses. Kuigi pärandtehnoloogiaid on nüüd võimalik õppida ka ülikoolis, on terve hulk traditsioone ja oskusi, mida saabki omandada vaid otse ja kohapealse meistri käest.Vaata lisaks:
#000008
Euroopa muinsuskaitsepäev “Ma armastasin sakslast”
#000009
„Miks sa siis just selle koha ostsid?“, küsib Krõõt „Tões ja õiguses“ oma mehe Andrese käest, kui nad jõuavad uude kodusse Vargamäe Eespere tallu. Selliselt võis mõelda ka Tammsaare ema Ann Hansen, saabudes 1872. aastal koos abikaasa Peetriga Tammsaare-Põhja tallu. Talu, millel oli kõigest 11% head ja haritavat maad, vajas palju tööd ja vaeva, et luua järeltulijatele vilja kandev pinnas. Peeter Hansen ei pööranud tähelepanu sellele, et maapind oli vilets, vaid oli unistaja nagu Andreski, kes nägi, et soost oli võimalik maad juurde saada.
#000010
Vargamäed külastades võib märgata, et ümbrus võrreldes romaani maastikukirjeldusega on palju muutunud. Kraavide kaevamine ja vee ärajuhtimine võimaldab saunikute hoonete juures jalutada ilma, et tekiks sohhu vajumise oht. Mets on kasvanud nii suureks, et talu väravast ei paista enam Järva-Madise kiriku torni ega kuule kellade helinat. Siinse looduse muutust on põhjustanud jõe süvendamine, karjatamise lõpetamine ja ümberkaudsed suured kuivendustööd.
#000011
21. aprillil kl 12 toimub Vargamäel seminar „Kultuur ja maastik“, kus muuseumi kuraator-varahoidja Siiri Kvell kõneleb eelpooltoodud teemadel, lisaks tuleb juttu soode taastamisest ja soodest eesti kirjanduses. Tänapäeval on ilmsiks tulnud, et sood on vajalikud ning on hakatud soomaastikke taastama. Väärtuslik on puutumatu soo, kus on puhas vesi, ainulaadne taimestik ja loomastik ning soo on ka oluline süsiniku siduja. Sellest täpsemalt räägib rakendus-geoloog Marko Kohv, kes töötab ELFis soode taastamise projektis. Peale Tammsaare on soode temaatikat kirjanduses käsitlenud ka näiteks Oskar Luts. Sellest, kuidas eesti kirjanikud on soid kujutanud räägib keskkonnateadlikkuse spetsialist Piret Pungas-Kohv.Järvamaa loodusmees ja fotograaf Tarmo Mikusaar jagab oma kogemusi rabamatkadelt ning näitab oma loodusfotosid.
#000012
Tule ja ütle oma sõna sekka!Info ja eelregistreerimine: muuseum[ät]vargamae.ee
#000014
Näitus "Tammsaare reisid ja reietused"
#000015
Mai-juuni. Etendus koolidele "Mina, Sikenberg". Ettetellimisel!
#000016