Mis vähendab töörõõmu kõige rohkem?
#000000
Kui palju me üldse küsime lapse käest, kuidas ta end tunneb ja kas ta on oma eluga rahul? Foto: Alexander Popov / Unsplash
#000002
Koroonapandeemiast tingitud distantsõpe tõi osal õpilastel kaasa õpiraskused ja haridusliku mahajäämuse, noorte seas sagenesid ärevushäired ja depressioon, enesevigastamine ja suitsidaalne käitumine. See kõik on suurendanud lastekaitsetöötajate koormust, kelle hinnangul on kriis toonud kaasa nii uusi probleeme kui ka võimendanud vanu.
#000003
Jah, neid lapsi on rohkem ning põhjused, miks nad kooli ei jõua, on muutunud. Varem olid õpilased, kes koolis ei tahtnud käia, enamasti ka politsei vaateväljas, praegu on puudujate seas üha rohkem lapsi, kes saavad õppimisega hakkama ja on muidu tublid. Üht konkreetset põhjust siin välja tuua ei saagi, selle taga on terve põhjuste kompleks. Kui laps meile avameelselt oma murest räägib, saame teada, mis tema käitumise taga on. Keeruline on siis, kui laps on endasse tõmbunud ega soovi suhelda. Siis tuleb tegutseda katse-eksituse meetodil: proovida ühte ja teist ning vaadata, mis kõige paremini toimib. Teeme hästi palju koostööd kooliga, uurime, mida kool on teinud, ja mõtleme koos, mida veel teha saaks.
#000006
Algklassilapsel, kes koolikohustust ei täida, on selleks enamasti mingi tervislik põhjus, samamoodi erivajadusega lapsel. Teismeeas aga kipuvad koolist kõrvale jääma lapsed, kelle puhul õpetajad ega lähedased ei ole osanud mingeid ohumärke tähele panna. Laps, kes on korralikult koolis käinud ja kellel hinded on korras, hakkab kurtma, et tal pea valutab. Peavalud lähevad sagedasemaks ja ühel hetkel on puudumiste arv nii suur, et ta ei tule enam õppimise ja koolis käimisega toime. Siis hakkavad häirekellad tööle. Kui laps lõpuks oma probleemide puntraga meie juurde jõuab, püüame minna ajas tagasi ja vaadata, millised sündmused ja muutused tema elus on toimunud, mis millele järgnes, et jõuda algpõhjuseni. Mida pikemalt õpilane koolist eemal on olnud, seda keerulisem on põhjusele jälile saada.
#000007
Õpilaste vaimne tervis on aina suurem murekoht. Üks põhjus on see, et teismelise jaoks on äärmiselt oluline sõpradega kokku saada ja suhelda. Kui ta ei saa käia koolis, huviringis ega trennis, on ta sotsiaalsest elust otsekui ära lõigatud. Lapsed, kes juba varem veetsid liiga palju aega arvutis, olid nüüd veelgi rohkem ekraani taha, kogu suhtlemine koliski internetti. Kui ollakse päevast päeva poole ööni üleval, ei saa aju välja puhata. Kui noorelt inimeselt tema harjumuspärane elu ära võtta, võibki elu tunduda talle üsna mõttetu, eriti nõrgema psüühikaga noorele. Kui siis ei leita endas jõudu ja motivatsiooni august välja tulla ja edasi minna, nähaksegi lahendusena ennast kahjustavaid käitumisviise. Ka suitsiidsete laste arv on kasvanud.
#000010
Natalja Grusdam: „Õppeedukusest palju olulisem on lapse heaolu“
#000022
Kui suur probleem on noorte hulgas sõltuvus meelemürkidest?
#000030
Pealegi ei tunne Teie nimetatud seltskond PEDAGOOGIKAT ega ole lugenud ühtki TEADUSPÕHIST psühholoogiaraamatut, aga meie maksame ...
#000059
Kohalikel omavalitsustel ei ole lihtne lasteaiaõpetajate palka tõstaÕpetaja soovitab: Lugemisvajaduse rahuldamise kaaslasedMuukeelne laps (3): Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumisKolonialism, kolklus ja kuldne keskteeBrüsselis avatakse Eesti noorte kunstinäitus „Põimitud“
#000071