Indoneesia on rikkalike kalandus- ja merendustoodetega maailma suurim saarestik. Üks sellistest toodetest on Lõunamere pärl, mis on vaieldamatult üks parimaid pärlitüüpe. Indoneesias on mitte ainult rikkalikud loodusvarad, vaid ka arvukalt kõrgete käsitööoskustega käsitöölisi.
#000000
Selle artikliga toome teieni veel ühe erilise Indoneesia toote, Lõunamere pärli. Riigina, mis asub kahe ookeani ja kahe kontinendi ristumiskohas, näitab Indoneesia kultuur ainulaadset segu, mille on kujundanud põlisrahvaste tavade ja mitmete välismõjude pikaajaline koostoime. Indoneesia rikkalik kultuuripärand pakub maailmale mitmesuguseid pärlitest ehteid.
#000001
Üks maailma tipptegijaid Indoneesia on meisterdanud ja eksportinud pärleid rahvusvahelisele turule, nagu Austraalia, Hongkong, Jaapan, Lõuna-Korea ja Tai. Statistika järgi kasvas pärli ekspordiväärtus perioodil 2008-2012 keskmiselt 19,69% aastas. 2013. aasta esimese viie kuuga ulatus ekspordi väärtus 9,30 USA dollarini miljonit.
#000002
Kvaliteetset pärlit on paljude sajandite jooksul peetud üheks väärtuslikuks iluobjektiks, mis on samaväärne teiste vääriskividega. Tehniliselt toodetakse pärlit elava koorega moluski sees, pehmetes kudedes või vahevöös.
#000003
Pärl on valmistatud kaltsiumkarbonaadist väikeses kristallilises vormis, täpselt nagu rahuliku kest, kontsentriliste kihtidena. Ideaalne pärl oleks täiesti ümmargune ja sile, kuid on palju muid pirne, mida nimetatakse barokkpärliteks.
#000004
Kuna pärlid on valmistatud peamiselt kaltsiumkarbonaadist, saab neid äädikas lahustada. Kaltsiumkarbonaat on vastuvõtlik isegi nõrgale happelahusele, kuna kaltsiumkarbonaadi kristallid reageerivad äädikas sisalduva äädikhappega, moodustades kaltsiumatsetaati ja süsinikdioksiidi.
#000005
Looduses spontaanselt esinevad looduslikud pärlid on kõige väärtuslikumad, kuid samas väga haruldased. Praegu turul saadaolevad pärlid on enamasti kultiveeritud või kasvatatud pärlaustritest ja mageveekarpidest.
#000006
Imitatsioonpärleid toodetakse laialdaselt ka odavate eheteks, kuigi nende kvaliteet on palju madalam kui looduslikel. Kunstpärlitel on halb sillerdamine ja neid on lihtne looduslikest pärlitest eristada.
#000007
Pärlite, nii looduslike kui ka kultiveeritud pärlite kvaliteet sõltub pärlmutrist ja sillerdavusest, nagu ka neid tootva kesta sisemus. Kui pärleid kasvatatakse ja korjatakse enamasti ehete valmistamiseks, on neid õmmeldud ka uhketele rõivastele, purustatud ja kasutatud kosmeetikas, ravimites ja värvisegudes.
#000008
Pärlid võib nende kujunemise järgi jagada kolme kategooriasse: looduslikud, kultiveeritud ja imiteeritud. Enne looduslike pärlite ammendumist, umbes sajand tagasi, olid kõik avastatud pärlid looduslikud pärlid.
#000009
Tänapäeval on looduslikud pärlid väga haruldased ja neid müüakse sageli oksjonitel New Yorgis, Londonis ja teistes rahvusvahelistes kohtades investeerimishindadega. Looduslikud pärlid on definitsiooni järgi igat tüüpi pärlid, mis on tekkinud juhuslikult, ilma inimese sekkumiseta.
#000010
Kultiveeritud pärl läbib sama protsessi. Loodusliku pärli puhul töötab auster üksi, kultiveeritud pärlid on aga inimese sekkumise saadused. Et kutsuda austrit pärlit tootma, implanteerib tehnik teadlikult austri sisse ärritaja. Materjal, mis kirurgiliselt implanteeritakse, on pärlmutter.
#000012
Mikimoto sai kasutada Nishikawa tehnoloogiat. Pärast patendi andmist 1916. aastal rakendati seda tehnoloogiat kohe kaubanduslikult Akoya pärlaustritele Jaapanis 1916. aastal. Mise vend oli esimene, kes tootis Akoya austris kaubandusliku pärlisaagi.
#000014
Mitsubishi parun Iwasaki rakendas tehnoloogiat kohe Lõunamere pärlaustri puhul 1917. aastal Filipiinidel ning hiljem Butonis ja Palaus. Mitsubishi oli esimene, kes tootis kultiveeritud Lõunamere pärleid – kuigi alles 1928. aastal toodeti edukalt esimene väike kaubanduslik pärlisaak.
#000015
Imitatsioonpärlitega on hoopis teine ​​lugu. Enamasti kastetakse klaashelmes kalasoomustest valmistatud lahusesse. See kate on õhuke ja võib lõpuks kuluda. Tavaliselt saab imitatsiooni ära tunda hammustades. Võltspärlid libisevad üle hammaste, samal ajal kui pärlpärlikihid ehtsatel pärlitel tunduvad sõmerad. Mallorca saar Hispaanias on tuntud oma imitatsioonipärlitööstuse poolest.
#000016
Täiuslikult ümarad pärlid on kõige haruldasemad ja väärtuslikumad kujundid.
#000018
Poolümaraid kasutatakse ka kaelakeedes või tükkides, kus pärli kuju saab maskeerida nii, et see näeks välja nagu oleks tegemist täiesti ümara pärliga.Nööppärlid on nagu veidi lapik ümmargune pärl ja neist saab teha ka kaelakee, kuid sagedamini kasutatakse neid üksikutes ripatsites või kõrvarõngastes, kus pärli tagumine pool on kaetud, muutes selle välimuse suurema ümarama pärliga.Tilga- ja pirnikujulisi pärleid nimetatakse mõnikord ka pisarapärliteks ning neid võib kõige sagedamini näha kõrvarõngastes, ripatsites või kaelakees oleva keskpärlina.barokkpärlitel on teistsugune veetlus; need on sageli väga ebakorrapärased, ainulaadse ja huvitava kujuga. Neid on sageli näha ka kaelakeedes.Ringikujulisi pärleid iseloomustavad pärli keha ümber paiknevad kontsentrilised servad ehk rõngad.
#000019
Harmoneeritud süsteemis (HS) jaotatakse pärlid kolme alamkategooriasse: 7101100000 looduslike pärlite jaoks, 7101210000 kultiveeritud töötlemata pärlite jaoks ja 7101220000 kultiveeritud, töödeldud pärlite jaoks.===T1===INDONEESIA pärli sära
#000020
Looduslikku Lõunamere pärlit on sajandeid peetud kõigi pärlite auhinnaks. Lõunamere kõige viljakamate pärlite avastamine eelkõige Indoneesias ja seda ümbritsevas piirkonnas, näiteks Põhja-Austraalias, 1800. aastate alguses kulmineerus viktoriaanlikul ajastul Euroopas kõige leebemas pärlite ajastuga.
#000021
Seda tüüpi pärleid eristab kõigist teistest pärlitest suurepärane paks looduslik pärlmutter. See naturaalne pärlmutter annab võrratu läike, mis ei anna lihtsalt “sära” nagu teiste pärlite puhul, vaid ka keeruka pehme, hoomamatu välimuse, mis muudab meeleolu erinevates valgustingimustes. Selle pärlmutteri ilu, mis on sajandite jooksul Lõunamere pärlit armastanud erilise maitsega juveliiridele.
#000022
Looduslikult toodetud ühest suurimast pärlit kandvast austrist Pinctada maxima, tuntud ka kui Silver-Lipped või Gold-Lipped auster. See hõbe- või kuldhuultega mollusk võib kasvada õhtusöögitaldriku suuruseks, kuid on keskkonnatingimuste suhtes väga tundlik.
#000023
See tundlikkus suurendab Lõunamere pärlite maksumust ja haruldust. Sellisena toodab Pinctada maxima suurema suurusega pärleid vahemikus 9 millimeetrist kuni 20 millimeetrini ja keskmise suurusega umbes 12 millimeetrit. Pärlmutterpaksuse tõttu on Lõunamere pärl kuulus ka paljude ainulaadsete ja ihaldusväärsete kujundite poolest.
#000024
Lisaks neile voorustele on Lõunamere pärlil ka värvivalik kreemikast kollase kuni sügava kullani ja valgest hõbedani. Pärlitel võib olla ka teist värvi, näiteks roosa, sinine või roheline, armas “ületoon”.
#000025
Tänapäeval, nagu ka teiste looduslike pärlite puhul, on Lõunamere looduslik pärl maailma pärliturgudelt peaaegu kadunud. Valdav osa tänapäeval saadaolevatest Lõunamere pärlitest kasvatatakse Lõunamere pärlifarmides.
#000026
Juhtiva tootjana Indoneesia saab hinnata nende ilu läike, värvi, suuruse, kuju ja pinnakvaliteedi poolest. Imperial Goldi majesteetliku värviga pärleid toodavad ainult Indoneesia vetes kasvatatud austrid. Läike poolest on Lõunamere pärlid, nii looduslikud kui ka kultiveeritud, väga erilise välimusega.
#000027
Tänu oma ainulaadsele loomulikule läikele on neil õrn sisemine sära, mis erineb märgatavalt teiste pärlite pinna särast. Mõnikord kirjeldatakse seda kui küünlavalguse kuma võrdlemist fluorestsentsvalgusega.
#000028
Aeg-ajalt on väga hea kvaliteediga pärlitel nähtus, mida nimetatakse orientiks. See on kombinatsioon poolläbipaistvast läigest peente värvipeegeldustega. Lõunamere pärlite kõige säravamad värvid on valge või valge erinevate värviliste ülemtoonidega.
#000029
Ülemtoonid võivad olla peaaegu kõik vikerkaarevärvid ja need on saadud Lõunamere pärlaustri pärlmutrist. Kombineerituna poolläbipaistva intensiivse läikega loovad need efekti, mida tuntakse „orienteerumisena“. Domineerivad värvid on hõbe, roosa valge, valge roos, kuldne valge, kuldkreem, šampanja ja keiserlik kuld.
#000030
Keiserlik kullavärv on kõige haruldasem. Seda majesteetlikku värvi annavad ainult Indoneesia vetes kasvatatavad austrid. Lõunameres kasvatatud pärlid on suurema suurusega ja jäävad tavaliselt 10–15 millimeetri vahele.
#000031
Suuremate suuruste leidmisel hindavad asjatundjad kõrgelt haruldasemaid, üle 16-millimeetriseid ja mõnikord ka üle 20-millimeetriseid pärleid. Kui ilu on vaataja silmades, siis South Sea Pearls pakuvad lugematul hulgal võimalusi ilu vaatamiseks, sest kaks pärlit pole täpselt ühesugused. Pärlmutter paksuse tõttu leidub Lõunamere kultiveeritud pärleid põneval erineva kujuga.
#000032
Pärlmutter on kaunis maatriks kaltsiumkarbonaadi kristallidest ja austri toodetud spetsiaalsetest ainetest. See maatriks asetatakse kiht kihi peale ideaalselt vormitud mikroskoopilistesse plaatidesse. Pärli paksuse määrab kihtide arv ja iga kihi paksus.
#000033
Pärlmutter välimuse määrab see, kas kaltsiumkristallid on lamedad või prismalised, plaatide paigaldamise täiuslikkus ning plaatide peenus ja kihtide arv. Mõjupärli ilu oleneb nende täiuslikkuse nähtavuse astmest. Seda pärli pinna kvaliteeti kirjeldatakse kui pärli jumet.
#000034
Kuigi kuju ei mõjuta pärli kvaliteeti, mõjutab nõudlus teatud kujundite järele väärtust. Mugavuse huvides liigitatakse Lõunamere kultiveeritud pärlid nendesse seitsmesse kujukategooriasse. Mitmed kategooriad jagunevad veel arvukateks alamkategooriateks:
#000035
Indoneesia toodab Lõunamere pärleid, mida kasvatatakse suurimast austriliigist Pinctada maximast. Põlise keskkonnaga saarestikus on Indoneesia Pinctada maxima jaoks optimaalne keskkond kvaliteetsete pärlite tootmiseks. Indoneesia Pinctada maxima toodab enam kui tosina värvitooniga pärleid.
#000037
Kõige haruldasemad ja väärtuslikumad pärlid on kuldse ja hõbedase värviga pärlid. Erinevad õrnad toonid, muuhulgas hõbe, šampanja, särav valge, roosa ja kuld, kusjuures Imperial Gold Pearl on kõigist pärlitest kõige uhkem.
#000038
Hiina pärlite puhul, mida kasvatatakse mageveekarpidest ja mille kvaliteedist kahtlustatakse, et nende kvaliteet on madal, on valitsus võtnud kasutusele mõned ettevaatusabinõud, näiteks andnud välja kalandus- ja merendusministri määruse nr 8/2003 pärlite kvaliteedikontrolli kohta. Meede on vajalik Hiina pärlite tõttu, mis on madala kvaliteediga, kuid näevad välja väga sarnased Indoneesia pärlitega. võib saada ohuks Indoneesia pärlitootmiskeskustele Balil ja Lombokis.
#000040
Indoneesia pärlite eksport on aastatel 2008-2012 näidanud märkimisväärset kasvu, keskmiselt 19,69% aastas. 2012. aastal domineerisid suurema osa ekspordist looduslikud pärlid 51%.22. Kultiveeritud pärlid, töötlemata, järgnesid kaugemal teisel kohal 31,82% ja kultiveeritud pärlid, töödeldud, 16,97%.
#000041
Indoneesia pärlite eksport oli 2008. aastal vaid 14,29 miljonit USA dollarit, enne kui see kasvas 2009. aastal märkimisväärselt 22,33 miljoni USA dollarini.
#000042
kasvas 2010. ja 2011. aastal vastavalt 31,43 ja 31,79 miljoni USA dollarini. Eksport vähenes aga 2012. aastal 29,43 miljoni USA dollarini.
#000043
Üldine langustrend jätkus 2013. aasta esimesel viiel kuul, kui eksport oli 9,30 miljonit USA dollarit, mis on 24,10% kahanemine võrreldes 12,34 miljoni USA dollariga 2012. aastal samal perioodil.
#000044
aastal olid Indoneesia pärlite peamised ekspordisihtkohad Hongkong, Austraalia ja Jaapan. Eksport Hongkongi moodustas 13,90 miljonit USA dollarit ehk 47,24% Indoneesia pärlite koguekspordist. Jaapan oli suuruselt teine ​​ekspordi sihtkoht 9,30 miljoni USA dollariga (31,60%), järgnesid Austraalia 5,99 miljoni USA dollariga (20,36%) ja Lõuna-Korea 105 000 USA dollariga (0,36%) ja Tai 36 000 USA dollariga (0,12%).aasta esimese viie kuu jooksul oli Hongkong taas suurim sihtkoht 4,11 miljoni USA dollari väärtuses pärlite ekspordiga ehk 44,27%. Austraalia asendas Jaapani teisel kohal 2,51 miljoni USA dollariga (27,04%) ja Jaapan oli kolmas 2,36 miljoni USA dollariga (25,47%) ning järgnesid Tai 274 000 USA dollariga (2,94%) ja Lõuna-Korea 25 000 USA dollariga (0,27%).
#000045
Kuigi perioodil 2008-2012 näitas Hongkongi erakordne keskmine aastane kasv 124,33%, kahanes kasv 2013. aasta esimese viie kuuga 39,59% võrreldes 2012. aasta sama perioodiga. Eksport Jaapanisse näitas samuti sarnast langust 35,69 %
#000046
Joonis 4. Pärlite, nati või kultuse jms eksport maailma riikidesse (2012)=====F4=====
#000048
Maailma pärlite kogueksport ulatus 2012. aastal 1,47 miljardi USA dollarini, mis oli 6,47% väiksem kui 2011. aasta ekspordinäitaja 1,57 miljardit USA dollarit. Ajavahemikul 2008-2012 kannatas aasta keskmine langus 1,72%. 2008. aastal ulatus pärlite eksport maailmas 1,75 miljardi USA dollarini, kuid järgmistel aastatel vähenes see. 2009. aastal vähendati eksporti 1,39 miljardi USA dollarini, seejärel kasvas see vastavalt 1,42 ja 157 miljardile USA dollarile 2010. ja 2011. aastal.
#000049
Hongkong oli 2012. aastal suurim eksportija oma 408,36 miljoni USA dollari turuosaga 27,73%. Hiina oli teisel kohal 283,97 miljoni USA dollari suuruse ekspordiga, mis moodustas 19,28% turuosast, järgnesid Jaapan 210,50 miljoni USA dollariga (14,29%), Austraalia ekspordiga 173,54 miljonit USA dollarit (11,785) ja Prantsuse Polüneesia, mis eksportis 76,18 miljonit USA dollarit ( 5,17%), et jõuda 5 parima hulka.
#000050
Kuuendal positsioonil oli USA 65,60 miljoni USA dollari suuruse ekspordiga 4,46% turuosaga, järgnesid Šveits 54,78 miljoni USA dollariga (3,72%) ja Ühendkuningriik, mis eksportis 33,04 miljonit USA dollarit (2,24%). 29,43 miljoni USA dollari väärtuses pärleid eksportinud Indoneesia oli 2012. aastal 9. kohal 2% turuosaga, samas kui Filipiinid lõpetasid 2012. aastal 23,46 miljoni USA dollari (1,59%) ekspordiga Top 10.
#000051
Joonis 5. Maailma ekspordi osakaal ja kasv (%)======F5=====
#000052
Ajavahemikul 2008–2012 on suurim kasvutrend Indoneesias 19,69%, millele järgneb Filipiinid 15,62%. Hiina ja Ameerika Ühendriigid olid ainsad teised ekspordimahud, mille kasvutrend oli 10 parima riigi hulgas vastavalt 9% ja 10,56%.
#000053
Aastatel 2011–2012 langes Indoneesia aga 7,42% võrra, kusjuures suurim aastane kasv oli 38,90% Filipiinidel ning kõige kehvem oli Austraalia, mis kahanes 31,08%.
#000054
Peale Austraalia olid ainsad riigid top 10 eksportijate hulgas, kelle pärlite eksport kasvasUSA 22,09% kasvuga, Ühendkuningriik 21,47% ja Šveits 20,86%.
#000055
aastal importis maailm pärleid 1,33 miljardi USA dollari väärtuses, mis on 11,65% vähem kui 2011. aasta impordinäitaja 1,50 miljardit USA dollarit. Perioodil 2008-2011 langes import aastas keskmiselt 3,5%. Maailma pärliimport saavutas kõrgeima taseme 2008. aastal 1,71 miljardi USA dollariga, enne kui langes 1,30 dollarile
#000056
Joonis 6. Pärlite, nati või kultuse jms import maailmast=====F6=====
#000057
Importijate hulgas oli Jaapan 2012. aastal edetabeli esikohal, importides pärleid 371,06 miljoni USA dollari väärtuses, moodustades 27,86% turuosa maailma pärlite koguimpordist 1,33 miljardit USA dollarit. Teisel kohal oli Hongkong 313,28 miljoni USA dollari suuruse impordiga 23,52% turuosaga, millele järgnesid USA 221,21 miljoni USA dollariga (16,61%), Austraalia 114,79 miljoni USA dollariga (8,62%) ja Šveits 5. kohal. import 47,99 USA dollarit (3,60%).
#000059
Indoneesia importis 2012. aastal pärleid vaid 8000 USA dollari väärtuses, olles 104. kohal.
#000060