Ettevõtlikkuse ja ettevõtlusõppe süsteemne arendamine Eestis
Ettevõtluspädevuse arendamise ja enesehindamise juhend
Ettevõtete ja koolide koostöö heade praktikate kogumik
#000003
Õpitee ja töö muutuvas keskkonnas
Spetsialiseeritud moodulid 4. taseme kutseõppes
Spetsialiseeritud moodulid 5. taseme kutseõppes
#000006
Ettevõtluspädevustest – mis ja milleks?
#000008
Ettevõtlikku ja ettevõtlusõpet rakendavad koolid
#000009
Ettevõtlusõppe rakendamine üld-, kutse- ja kõrghariduses
Ettevõtlusõppe mõju kutse- ja kõrghariduses
#000010
Kutsekoolide ettevõtlusoskuste võistluse kolmanda koha omanike Pärnu kutsehariduskeskusest, Maarja Tammanni ja Kristiina Kingo edule aitasid kindlasti kaasa julgus ning valmisolek alati katsetada ja ka eksida. Nad ei põe võistlusele kulutatud aja pärast, sest peavad tähtsaks kogemusi, et ajada tulevikus oma asja ja saavutada iseseisvus, mis võimaldab ebameeldivalt töökohalt minema kõndida, ootamatustega hakkama saada ja lisaraha teenida. Ettevõtlikkuse pisiku eest on nad tänulikud õpetajatele!
#000012
Läbivateks 21. sajandi noorte probleemideks, millele võistlejad veebruarikuu alguses toimunud Edu ja Tegu/SA Innove korraldatud võistlustel lahendusi otsisid, kujunesid nutisõltuvus, stress ja vaba aja veetmise viisid. Maarja ja Kristiina keskendusid täpsemalt noorte terviseprobleemidele nagu stress, ärevus ja söömishäired. Sihtgrupi küsitluse tulemusena selgitasid nad välja, et nende probleemide põhjused peituvad sotsiaalmeedias kajastuvas nö kõverdatud maailmapildis ja vanemate oskamatuses taoliste probleemide korral midagi ette võtta. „Leidsime, et noori oleks vaja ärgitada olema iseendale truu ja positiivne. Sellest tuli ka mõte teha telefoniümbris HoloFriends, mis annab hologrammi abil kasutajale häid sõnumeid ning seostatuna kalendri ja kasvõi õppeinfosüsteemiga tuletab meelde ülesandeid ja tähtaegasid,“ tutvustab Kristiina ideed. Mõlemad teadvustavad, et see ei lahenda probleemi terviklikult, kuid kui noor mitte kuskilt positiivseid noote ei saa, võib neid tekitada tehislikult.
#000013
Maarja ja Kristiina õpivad Pärnu kutsehariduskeskuses ärikorralduse eriala. Kristiina esimene kokkupuude ettevõtlusõppega oli kutsekoolis, kus esimesel kursusel organiseeriti heategevuslik tordioksjon. „Põnev ettevõtmine, sest eelarve oli 0 eurot ja lõpuks ületasime kõik ootused. Lisaks saime head teha loomade varjupaigale,“ meenutab Kristiina. Projektiga jõuti ka Pärnu Postimehe veergudele.
#000015
Maarjal õnnestus enne oksjonit juba gümnaasiumi majandusklassis õppides äriplaani koostada ja õpilasfirma tegevjuhi ametis ennast proovile panna. Energiat jagus rohkemakski. „Lisaks korraldasin lõpuklassis “Jäärmarka” ehk Pärnus toimuvat õpilasfirmade laata, juhendaks oli meil Kristi Suppi Aru. Tänu temale jäi ettevõtluse pisik külge ning huvi majanduse ja ärinduse vastu jätkus,“ kiidab Maarja õpetaja mõju. Kuigi tulevikuplaanid on ähmased, siis üks on kindel – Maarja tahab oma asja ajada, st tegeleda ettevõtlusega. „Mulle meeldib uusi asju katsetada ning nö hüpata tundmatus kohas vette,“ nendib ta. „Meie õppegrupi heategevuslik tordioksjon koolis oli täpselt see tundmatus kohas vette hüppamine. Läbi selle ürituse õppisime hästi üksteist tundma. Lisaks saime palju uusi kogemusi, näiteks kuidas korraldada midagi 0-eurose eelarvega. Paras ettevõtmine, kuid olen kogemuse eest tänulik,“ viitab ka Maarja õpetajate mõjule ettevõtluspisikuga nakatamisel.
#000016
Kristiina ja Maarja on tugevalt seda meelt, et ettevõtlusteadmised ei ole ainult ettevõtjatele ja iga hea töötaja peab endale suurema süsteemi selgeks tegema. „Iga noor, kes otsib elus väljakutseid ja soovib edu saavutada, peaks ennast harima just ettevõtluse teemal. Ei ole vahet, kummal pool lauda noor soovib olla, kas tööandja või töötaja, kõik meeskonna liikmed peavad aru saama, et iga nende liigutus mõjutab ettevõtte tervist. Arvatakse, et tulevikus ongi meil sirgjooneline meeskond, mitte nö astmeline – ehk kõik liikmed on võrdsed ja panustavad võrdselt efektiivsuse nimel. Ettevõtluse õppimine selgitab mõlemale osapoolele erinevaid aspekte, millega tuleb arvestada. Tihti jääb tööandja ja töötaja vahele barjäär just seetõttu, et ei mõisteta üksteise töö sisu ja tekivad lahkarvamused. Kõik inimesed polegi loodud juhiks ja naudivad, kui saavad olla täisväärtuslikud liikmed toimivas meeskonnas ja ka seda õpetatakse ettevõtluses tegema,“ selgitab Kristiina. Lisaks toob ta välja ettevõtlusteadmiste olulisuse iga inimese igapäeva elu korraldamisel – oma majapidamise eelarve, aja, mõne sündmuse planeerimisel. „Igaühel võiks olla see ülemuse “kukele saatmise raha” tagataskus. Või siis lihtsalt teha ise midagi või teenida kasvõi lisasissetulekut,“ jagab Kristiina veenvat argumenti ettevõtlusteadmiste olulisusest. Ka Maarja täiendab, et ettevõtlusteadmised peaksid kõnetama iga noort, kes tahab saavutada tööturul rohkemat või soovib piiluda “tagatubadesse”. Praktika annab noorele hea võimaluse panna ennast proovile ning seeläbi aru saada, mis talle meeldib ja mis mitte või leida uusi huvitavaid nüansse valdkonnas.
#000018