UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Euroala rahandusministrid: 20 aastat eurot. Kuidas edasi?
#000003
Õigusega võib öelda, et euro esimesed kaks aastakümmet on olnud sündmusterohked. Nüüd, kui maailm taastub pandeemiast, peame ühendama jõupingutused ja ressursid, et saada kasu kiiresti digitaliseeruvast maailmast ja lahendada kliimahädaolukord, kirjutavad euroala rahandusministrid ühiskommentaaris.
#000005
1. jaanuaril möödub 20 aastat päevast, kui ligikaudu 300 miljonit eurooplast hoidsid käes täiesti uut raha, eurot. Lissabonist kuni Helsingi ja Ateenani said inimesed kohalikest sularahaautomaatidest võtta välja europangatähti, maksta kaupluses euromüntidega ja reisida välismaale ilma valuutat vahetamata.
#000006
Üleminek 12 omavääringult eurole oli ajaloos ainulaadne sündmus: enne 1. jaanuari 2002 trükkis Euroopa Keskpank üle 15 miljardi europangatähe ning vermiti ligikaudu 52 miljardit münti.
#000007
Ühtse turu arengu tulemusena kujunenud eurost sai koos inimeste vaba liikumise, Erasmuse üliõpilasvahetusprogrammi ja rändlustasude kaotamisega EL-is üks Euroopa integratsiooni kõige käegakatsutavamaid saavutusi.
#000008
Sügavamal tasandil kajastab euro ühist Euroopa identiteeti, sümboliseerides integratsiooni kui Euroopa stabiilsuse ja heaolu tagatist.
#000009
Euroala majanduspoliitikat suunavad rahandusministrid ja Euroopa Komisjoni liikmed vaatavad selles artiklis ühiselt tagasi möödunud 20 aastale ja toovad välja mõned prioriteedid meie ühisraha tuleviku jaoks.
#000010
Viimased 20 aastat – täisikka jõudmine
#000011
Õigusega võib öelda, et euro esimesed kaks aastakümmet on olnud sündmusterohked.
#000012
Alates algusaja suurest entusiasmist on euro muutunud maailmas kasutuse poolest teisel kohal olevaks vääringuks. Meie ühisraha on endiselt väga populaarne: ligikaudu 80 protsenti kodanikest arvab, et euro on EL-ile kasulik, ning euroala on jätkuvalt laienenud. Liikmete arv on kasvanud algselt 11 liikmelt 19-ni ning veel riike liigub lähiaastatel ühinemise suunas.
#000013
See edu saavutati tõsiste väljakutsetega silmitsi seistes. Mõned olid projekti suhtes skeptilised juba siis, kui see oli alles lapsekingades.
#000014
Kui euro jõudis teismeikka, jõudsid liikmesriigid ja institutsioonid laiemale arusaamale, et euro struktuur ei olnud algselt kavandatud reageerima ülemaailmse finantskriisi ja sellele järgnenud riigivõlakriisi põhjustatud ulatuslikule šokile.
#000015
See ajendas reformima euroala juhtimisraamistikku ning looma finantsraskustes riikide jaoks ühise toetusmehhanismi ja Euroopa pankade jaoks ühise järelevalvesüsteemi: tunnistati, et tuleb leida lahendus suurema koordineerimise ja tihedama integratsiooni teel.
#000016
"Pandeemia piirideta olemus tõi esile nii meie vastastikuse sõltuvuse sügavuse kui ka meie ühtsuse tugevuse."
#000017
Need varajased kriisid võimaldasid eurol areneda ja tugevdada oma rahvusvahelist rolli. Oleme saanud ka väärtuslikke kogemusi, millest on olnud praeguse pandeemia kontekstis palju kasu: pandeemia piirideta olemus tõi esile nii meie vastastikuse sõltuvuse sügavuse kui ka meie ühtsuse tugevuse.
#000018
Kui koroonakriisi ulatus ilmsiks tuli, reageeriti vastupidiselt varasematele šokkidele palju kiiremate, otsustavamate ja koordineeritumate poliitikameetmetega.
#000019
Kuigi olemasolevad maksu- ja sotsiaalhoolekandesüsteemid leevendasid majanduslikku mõju, tegi EL enneolematuid otsuseid, et kaitsta veelgi inimelusid ja elatusvahendeid, täiendades EKP toetavat rahapoliitikat. Meie ühine vastus hõlmas TERA finantsabi kava, mis on aidanud kaitsta ligikaudu 31 miljonit töökohta, ning murrangulist Euroopa taastekava, taasterahastut "Next Generation EU".
#000020
Meie kooskõlastatud poliitiline reageerimine koos COVID-19 vaktsiinide kasutuselevõtuga aitasid euroalal pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Lisaks oli antud finants- ja likviidsustoetuste eesmärk vähendada pikaajalise kahju ohtu, et meie majandus saaks kaotatu kiiresti tasa teha.
#000021
Euro kasutuselevõtu esimese 20 aasta jooksul oleme palju saavutanud, ent palju on veel teha.
#000022
Peame pidama sammu innovatsiooniga ja edendama euro rahvusvahelist rolli. Euro ise peab olema digiajastule vastav. Seepärast toetame Euroopa Keskpanga poolt meie raha digiversiooniga tehtavat tööd ning anname sellesse oma panuse.
#000023
Samal ajal tuleb euroala veelgi tugevdada. Kuigi oleme loonud tugeva aluse oma Euroopa pangandussüsteemile, on meil vaja jätkata tööd meie pangandussüsteemi tugevdamiseks ning majanduse taastumise ja kasvu jaoks uute võimaluste loomiseks.
#000024
Sama kehtib meie kapitaliturgude kohta: peame võtma otsustavaid meetmeid, et parandada erainvesteeringute ja -säästude liikumist ühtsel turul, eesmärgiga pakkuda ettevõtjatele, sealhulgas VKE-dele, hädavajalikku rahastamist ja luua omakorda uusi töövõimalusi.
#000025
Investeeringute tase on olnud liiga kaua liiga madal: peame tegema suuri ja kestlikke investeeringuid oma inimestesse, taristusse ja institutsioonidesse. Koos vastutustundliku eelarvepoliitikaga ja erasektori panusega on taasterahastul "Next Generation EU" määrav roll paljude vajalike reformide elluviimisel ja investeeringute tegemisel. See on parim viis, kuidas suurendada kasvupotentsiaali, parandada elatustaset ja lahendada inimkonna ees seisvaid kriitilisi probleeme.
#000026
Kuna meie elanikkond vananeb, peame tagama riikide rahanduse jätkusuutlikkuse. Ühiste eelarve-eeskirjade läbivaatamise raames peame tagama, et euroala eelarve- ja majanduspoliitika on muutunud keskkonnas eesmärgipärased ning võimaldavad reageerida tulevastele väljakutsetele.
#000027
Meie ühisraha on enneolematu ühine ettevõtmine ja meie liidu aluseks oleva ühtsuse kinnitus.
#000028
Nüüd, kui maailm taastub pandeemiast, peame ühendama jõupingutused ja ressursid, et saada kasu kiiresti digitaliseeruvast maailmast ja lahendada kliimahädaolukord. Ühegi nimetatud probleemiga ei suuda riigid üksi toime tulla.
#000029
Euro annab tunnistust sellest, mida suudame koos töötades saavutada. Pidades silmas järgmist 20 aastat, sümboliseerigu see meie pühendumust tagada tulevastele põlvkondadele heaolu pakkuv, kestlik ja kaasav tulevik.
#000030
Euroopa tuleviku konverents saatis otsustamisele riikide vetoõiguse kaotamise
#000031
Christine Lagarde: euro on muutnud meid tugevamaks
#000032
Eksperdid: kiire hinnatõus ohustab eurotsooni majanduse taastumist
#000033
Eesti Pank: kiire hinnakasv raugeb 2022. aasta teises pooles
#000034
Andres Tarand: kuidas me kliimat muutsime
#000035
Müller: euroala hinnakasvu tempo peab aeglustuma moel või teisel
#000036
Madis Müller: suhteliselt kiire hinnatõus jätkub ka tuleval aastal
#000037
Rahandusminister riigi kulutuste suurendamist praegu ei toeta
#000038
Euroala inflatsioon jätkas novembris kiirenemist
#000040
Martin Raude: kärbime lisaks riigile ka riigikogu
#000042
Harri Tiido: kuidas olla liberaal
#000043
Kristian Jaani: riigikaitseõpetus olgu laiapindne
#000044
Joe Noormets: kuidas saada inimesed kehaliselt aktiivsemaks?
#000045
Alar Karis: vaid eesti kirjanduse kaudu sünnib eesti vaim ja mõte
#000046
Mari Peegel: Koidula pole ainus naine, kes väärib oma tänavat
#000048
Teaduslikult disainitud nutisebrad aitavad elusid päästa
#000049
WSJ: Prantsusmaa tõkestas Iraani relvatarne Jeemenisse
#000050
Rein Sikk: kultuuri hävitamist ei tohiks rahumeeli pealt vaadata
#000054
Ise ravi eest maksjad annavad suurhaiglate tuludest vaid väikse osa
#000055
Galerii: Docpoint Tallinn avati "Gorikaturisti" esilinastusega
#000061
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000062