E-poodPunane veinValge veinRoosa veinGinViinLiköörMaitsestatud viinKokteilijookViskiKonjakRummVahuveinAlkoholivabaTekiilaToonik
#000000
Keemilises mõttes sisaldab alkohol hüdroksüül rühma (vesinik ja hapnik), mis on seotud küllastunud süsinikaatomiga. Seetõttu on mis tahes ühend, mis ühendab molekulide moodustamiseks vesiniku, hapniku ja süsinikaatomi, keemilise alkoholipere liige.
On olemas mitmesuguseid alkoholiliike, kuid ainult etüül on ohutu. Seda alkoholi eristati paljudest teistest alkoholidest 19. sajandi keskel, kui keemikud kasutasid eesliitena sõna etüül, et viidata alkoholile, mida saab muuta eetriks.
Etüülalkoholi saab viinamarjade või teistest suhkrut sisaldavate vedelike kääritamisest. Pärmirakkude loodud ensüümid muudavad viinamarjasuhkru alkoholiks.
Etanool on ainus alkohol, mida on ohutu juua kuni tänini. Tavainimesed kasutavad laialdaselt sõna „alkohol“ keemilise termini etüülalkoholi või etanooli asemel. Puhas alkohol on värvitu ja süttib 12 °C juures.
#000002
Etüülalkohol või etanool on joodav, selge, värvitu eeterliku lõhnaga ja soojalt kõrvetava ning kergelt magusa maitsega. See on lenduv ja kergesti süttiv aine, mis põleb sinise leegiga ning on hügroskoopne (vett imav). See on mis tahes suhtes täielikult veega segunev, aurustub 78,3 °C juures ja külmub –113 °C juures. Otse vereringesse süstides võib etanool põhjustada surma. Kui etanooli tarbitakse väga lühikese aja jooksul väga suurtes kogustes, võib see olla surmav.
#000003
Mõõdukal tarbimisel on etanoolil meeldiv ja uinutav mõju. See lubab tarbijatel pingeid maandada ja lõõgastuda – selle tõttu ongi alkohol hinnatud ja ihaldatud.
Etanooli peetakse narkootikumiks. Pidev ja korduv ülemäärane tarbimine võib viia alkoholisõltuvuseni ja põhjustada maksakahjustusi.
#000004
Teine tuntud alkoholipere liige on metüülalkohol ehk metanool. See on värvitu, lenduv, kergesti süttiv vedelik, mille keemistemperatuur on 66 °C. See on kasulik lahus ja toimib antifriisina.
Metanooli nimetatakse vahel puupiirituseks, sest sageli toodetakse seda tööstuslikul puidu kuivdestillatsiooni meetodil. Seda toodetakse looduslikult ja seda leidub väga vähestes kogustes veinis. Seda saadakse pektiinainest, mida leidub viinamarjaväätides ja -seemnetes, ning käärimisprotsessi ajal pärmi eritatud ensüümidest.
Metanooli kasutatakse laialdaselt tööstusliku lahustina. Selle suurtes kogustes tarbimine põhjustab pimedaksjäämist, halvatust, koomat või isegi surma. Kui seda tarbitakse võrdelises koguses etanooliga, mis on selle looduslik vastumürk, siis metanool neutraliseeritakse. Veini looduslikul kääritamisel tekkiva metanooli kogus on nii väike, et alles pärast väga suurtes kogustes veini tarbimist võib märgata kahjulikke mõjusid. Seetõttu kujutab see tavatingimustes väikest või üldse mitte mingit ohtu.
Metanool sai märkimisväärset tähelepanu, kui mõned hoolimatud veinitootjad kasutasid seda oma veinides alkoholisisalduse tõstmiseks, sest etanooli sisaldus oli liiga madal. Nende mittepuhaste veinide joomine põhjustas mitmeid surma- ja pimedaksjäämise juhtumeid, mis on häbiks mõnedele Euroopa veinitootjariikide veinitööstustele.
#000005
Pärast allaneelamist jõuab alkohol ajuni vähese ajaga ehk kolme minutiga. Täpne aeg sõltub inimesest. Pärast alkohoolse joogi tarbimist imendub väike kogus puhast alkoholi otse ja vahetult vereringesse. Süda pumpab alkoholiga koormatud vere läbi organismi ja transpordib alkoholi maksa, mis oksüdeerib ning lagundab 90–98% kogu manustatud alkoholist veeks ja süsihappegaasiks. Ülejäänud 2–8% alkoholist väljub meie hingeõhu, uriini, sülje, pisarate, higistamise ja rasedatel naistel piimaerituse kaudu.
Meesterahva maks on võimeline lagundama ühe normaalkoguses joogi tunnis või 80 grammi puhast alkoholi 24 tunni jooksul, kusjuures naisterahva maks suudab lagundada poole vähem alkoholi.
#000006
Inimese võime taluda alkoholi sõltub järgmisest:
• Toit ja seedetrakti tegurid
#000007
Pohmell on sümptom, mis tuleneb liigsest alkoholi tarbimisest. Neid sümptomeid põhjustab alkoholi lagundamise jääkide kombinatsioon:
See põhjustab organismile järgmiseid seisundeid:
Veetustumise põhjustab alkoholi diureetiline toime. Samal ajal on organismi loomulikud antidiureetilised hormoonid pärsitud. Selle tagajärjel kaotab organism rohkem vett kui muidu.
Peale selle, et veetustumine muudab inimese januseks, põhjustab see ka peavalu. Toksiinilaadsete analoogidega kombineeritult on mõju väga äge ja tekivad tugevad peavalud. Inimene muutub ka valguse suhtes tundlikuks ja eelistab olla pimedas.
Alkohol põhjustab organismis insuliini tootmist, mis põletab veresuhkrut. Selle tulemus on madal veresuhkru tase, mis tekitab uimasust, nõrkust ja nälga ning avaldub külmavärinatena.
• tugev peavalu ja fotofoobia (suur valgustundlikkus)
#000008
Sarnased artiklid, kokteilid ja retseptid
#000012
Mis on roosa vein ja kuidas seda tehakse?
#000013
Joogikultuuri trendid, uued joogisoovitused ning kokteilide retseptid mugavalt sinu postkasti.
#000015