Esmalt, mis on vuuk? Põrandates on enamlevinud vuugitüübid:
#000000
töövuuk – enamasti ääristatud metallprofiiliga, mis eraldab kahte erineval ajal valatud põranda osa
mahukahanemisvuuk – võimaldab betoonil kivinemisfaasis kindlates kohtades kontrollitult praguneda ja sellega takistada ulatuslikku juhuslikku pragunemist
paisumisvuuk – kindlustavad betoonplaadi pikisuunalist püsivust maksimaalse temperatuuri juures. Kasutatakse valdavatl betooni ja ümbritsevate materjalide vahel.
#000001
Vuugid on betoonpõranda ühed nõrgemad lülid, eriti mahukahanemisvuugid. Need saetakse sisse juba 1-2 päeva peale valu. Kui saagimisega hiljaks jääda, tekivad tavabetooni puhul praod ikkagi. On olemas spetsiaalse koostisega vuugivaba põranda betoonid, ent need on kallimad ja ka siis ei saa pragunemist täielikult välistada. Vuukide saagimise järel täidetakse need elastse täiteainega mis suure venivuse tõttu laieneb koos vuugiga, siiski teatud ulatuses. Sellega aga vuukide hooldus ei lõpe, vaid algab. Suurem osa mahukahanemisest toimub esimese mõne aasta jooksul, ent mahukahanemine, küll järjest aeglustuvas tempos, kestab aastakümneid.
#000002
Üks apse mida enamuse uute tavabetoonist põrandate puhul tehakse on see, et ei planeerita ette ega teostata ehituse käigus tehtud vuukide üle saagimist ja täitmist pooljäiga täiteainega. Miks seda vaja on?
#000003
Elastne vuugitäide takistab küll mustuse ja vee sattumise vuuki, aga see ei toeta oluliselt vuugiseinu ja eriti servi ega kaitse tõstukirataste tekitatavate löökkahjustuste eest. Seetõttu hakkavad eriti kõvade ratastega tõstukid vuuke lõhkuma. Kui vuugiservast on kild välja löödud on vahemaa vuugiservade vahel suurem ja serv ebaühtlane ning järgmine kord langeb tõstukiratas vuugiservale suurema hoo ja energiaga ning lööb järgmise tüki välja. Nõnda muutub vuugi lagunemine ajas kiiremaks ja mida hiljem sellele reageeritakse seda suurem kulu jooksva meetri kohta kaasneb. Paljud põranda kasutajad ei teadvusta, et kaks suuremat tõstuki veermike ebaloomuliku kulu põhjustajat on põrandal vedelev praht ja lagunevad vuugid.
#000004
Suurema osa mahukahanemisest läbinud vuuk nõuab aastate möödudes enamasti üle saagimist (et tekitada puhas nakkepind) ja täitmist pooljäiga täiteainega. Mida paksem on betoonpõrand seda kauem mahukahanemine kestab. Kui sellega hiljaks jäädakse tuleb esmalt rekonstrueerida vuugiservad, siis saagida sisse täiesti uus vuuk ja viimasena täita see õige vuugitäitega. Viimati kirjeldatud rekonstrueeriv remont on mitu korda kallim kui õigeaegne tegutsemine.
#000005
On ka vuuke mida tulenevalt betoonpõranda kastusviisist ei ole vaja tingimata remontida. Sel juhul võib täitmise kasuks otsustada nende visuaalne häirimine või hügieenifaktor, mitte tugevuskadu või lagunemine.
#000006
Kasulik on kaasata keegi kes asja tunneb, annab ülevaate olukorrast ja kirjeldab hetkel ja tulevikus tegemist vajavad tööd. Oleme betoonpõrandaid palju remontinud ja anname tasakaalus nõu.
#000007
Tööstuspõranda betoonist puursüdamik milles näha mahukahanemisvuugi alla tekkinud kontrollitud pragunemine.
#000008
Parandame igat liiki vuuke sh betoonpõranda töövuuke ja mahukahanemisvuuke, aga ka seinte ja muude konstruktsioonide vuuke.
#000009
Põhjusel, et reeglina on mureks põranda vuukide lagunemine, siis allolev puudutab neid. Tegemaks õigeid valikuid peaksime teadma järgnevat:
#000010
Üks peamisi küsimusi on kas betoonpõrand on stabiilne ehk kas vuugi piirkonnas on või ei ole sellest üle sõites püstsuunalist liikumist. Kui betooni plaadid liiguvad, ei pea vuugid peale remonti kaua vastu. Selleks, et remondist kasu oleks tuleb vuugi tsoonis põranda alus stabiliseerida või vuuginaabriteks olevad betoonplaadid omavahel siduda. Eriti suure või sagedase koormusega lõikudes on soovitav rakendada mõlemad eelmainitud võtted.
#000012
Betoonpõranda stabiliseerimisest saab lähemalt lugeda vastaval alamlehel.
#000013
Kuigi metallprofiiliga toestatud töövuugid peavad paremini vastu kui mahukahanemisvuugid tuleb seda ette. Põhjuseks võivad olla näiteks ebastabiilne alus (tühemikud betooni all) või varajast pragunemist põhjustanud probleemid kivinemisfaasis.
#000014
Kui alus on ebakindel, tuleb see esmalt stabiliseerida, enamasti täites PU vahuga, mis täidab tühemikud ja kivistub väga tugevaks.
#000015
Eeldusel, et alus on püsiv ja lagunemise põhused jäävad betooni esialgse kivistumise aega ning on tänaseks ära langenud, saab hakkama kiiremini ja väiksemate kuludega.
#000016
Ka metallprofiiliga töövuuk tuleks vuukida. Sageli mõeldakse, et metallprofiil kaitseb vuugiservi mis on ka õigus. Ent probleemiks on kasvõi põrandapesumasina pesuvee regulaarne ja pikaajaline sattumine vuugi alla, kus see tekitades märk-kuiv tsükleid lagundab dünaamilise koormuse all olevat killustikku ja viib tulevikus tühemike tekkimiseni.
#000017
Võib kindlalt väita, et mahukahanemisvuugid on betoonpõranda nõrgimad lülid. Neil pole ka töövuukideleomast kaitset metallprofiili näol. Lagunemise algpõhjuseid võib olla terve rida. Näiteks, kui kivinemise faasis betooni sisetemperatuur erineb liiga palju aluse ja pealispinna temperatuurist, tekib betooplaatide kaardumine. Kui tõstuk läheneb vuugile, vajutab selle raskus betoonplaadi serva alla, ent vastasplaadi serv jääb üles. Tõstuki ratas annab kõrvalplaadi vuugiservale obaduse, mida mitteliikuva vuugi korral ei juhtuks Nii hakkabki probleem arenema ja tõstukite laagrid saavad veidi kahjustada iga säärase löögiga, kuni normaalsest varem üle ütlevad.
#000018
Kergemini lagunevad ka vuugiservad põrandal mis pole saanud nõuetekohaselt kõveneda. Üldse on betoonpõranda õige järelhooldus üks kvaliteetse põranda saavutamise kriitilisemaid tegureid. Väga hea järelhooldusega saab kompenseerida ebapiisavalt koostatud betooni retsepti. Kehva järelhooldusega saab rikkuda ka väga hea koostisega betooni pakutavad võimalused.
#000019
Kui vuuk on lagunenud saame selle servad rekonstrueerida ehk muuta taas nõuetekohase laiuse ja tugevusega süsteemiks. Seejärel aga saagida sisse uus vuuk ja täita see otstarbekohase täiteainega.
#000020
Kui vuuk ei ole veel lagunenud, ent on täiteta ja hakkab näitama kergeid serva murenemise märke on võimalik hakkama saada üle saagimise ja täitmisega.
#000021
Kasutame kiirkõvenevaid segusid mis võimaldavad põranda kasutamiseks avada kohe kui oleme remondi lõpetanud. Enamus remonte on võimalik teha ka siis kui kliendil töö käib.
#000022
Meie saagimis- ja lihvimistehnika on väga hea tolmuärastusega, mis võimaldab töötada ka kohtades kus parasjagu toimub puhas tootmine.
#000023
Intensiivselt lagunenud vuugiga kõikuv betoonpõrand peale remonti. Teostati aluse stabiliseerimine PU vahuga. Vuugi servad rekonstrueeriti ja lihviti tasapinda, saeti uus vuuk ja täideti kiirkõveneva pooljäiga täiteanega. Välimus ei olnud esmtähtis, laigulisus kaob kasutamise käigus.
#000024
Põranda-seina vuukidele pööratakse vahest vähem tähelepanu, sest neid ei koormata otseselt ja need ei jää ka sageli silma alla. Selle vuugi seisukorrast aga sõltub kui palju hoone kütteenergiat tarbib ning kas hoonesse pääsevad kahjurid, radoon või muu soovimatu.
#000025
Enamasti kipub esialgne vuugitäide hoone esimeste kasutusaastate jooksul lahti rebenema seda nii betooni mahukahanemise kui ka võimalike vajumiste tõttu. Rolli võib mängida ka asjaolu, et vuugitäide paigaldati noorele betoonile või oli selle maht või ristlõige ebasobiv. Igatahes tasub need korda teha.
#000026
Mõned selgitustega näited valminud töödest
#000027
Kuidas tagada betoonpõranda vuukide pikk iga?
#000029
Palgake meid teostama oma põranda taastamist või viimistlemist!
#000030