Minu teekonna algus lihaalternatiividega oli üsna konarlik. Umbes nii 10 aastat tagasi loobus mu abikaasa alkoholist, ja mõned aastad hiljem hakkas ka vaikselt liha meie toidulaualt kaduma. Koju tekkisid testimiseks uutmoodi lihalaadsed toidud, mis kõik maksid palju raha ja üks maitses halvemini kui teine. Vaimselt olin ma valmis lihast loobuma, sest olin teadlik, miks lihatarbimise vähendamine on hea idee. Lisaks tundsin end füüsiliselt paremini, kui mõni päev liha ei söönud. Aga ikkagi maitses lihaalternatiiv nagu emulgeeritud ja maitsestatud saepuru. Lisaks ka see sõna – alternatiiv – kõlas nagu midagi kehvemat, sest alternatiiv on ju alati originaali aseaine. Inglise keeles kasutatakse palju paremaid vasteid, aga ju eesti keelde tõlkijad on olnud lihasööjad 🙂 .
#000000
Läks mõned aastad edasi, kui abikaasa algatatud koostöö TFTAKi teadlastega viis esimese kodumaise taimevalgust lihaalternatiivi näidiseni. Seda süües sain ma aru, et olin eelnevalt maitsenud vaid halbu lihaalternatiive. Maitsev toit on ju elementaarne ootus. Aga kõik vajab aega ja arenemist. Täna on suur osa (kuid kaugeltki mitte kõik) taimseid lihaalternatiive päris söödavad ja mõni neist maitselt, tekstuurit ja koostiselt sedavõrd hea, et tekib küsimus, kas ja milleks üldse liha tarbida. Suurim põhjus ongi meie harjumused ja traditsioonid, aga ajalugu näitab, et need kipuvad ajas muutuma.
#000001
Eks maitse on ka maitse asi. Mõnele meeldib rasvasem, teisele soolasem, kolmandal on usku mingitesse kindlatesse koostisosadesse. Ma tegin hiljuti mitmes erinevas sotsiaalmeediakanalis küsitluse, kus selgus, et suur enamus vastanutest sooviks rapsiõli asemel Thormi pihve oliiviõliga näha. Muidugi teeme ära, kui teie seda tahate! Selline mänguruum parima toote loomiseks on aastal 2022 taimsete lihaalternatiivide suur eelis liha ees, sest saame kokku panna parima toote nii maitselt, koostiselt kui tekstuurilt. Muide, oliiviõliga toote idee eest tuleb tänada Eestimaa värsket vallalist kaunitari Brigitte Susannet, kelle palvel kevadel esimesed oliiviõliga pihvid valmistasime ja kes hiljuti ka meie ettevõtte osanikuks tuli. Praegu tegeleme selle toote viimistlemisega ja loodetavasti jõuab oliiviõliga pihv peagi poelettidele.
#000002
Enam kui aasta aega Fuudishit tehes sain ma aru, kui oluline on, et tootja oleks aus. Kõige arusaamatumalt käitusid need tootjad, kes leidsid, et inimesel ei ole põhjust ega alust küsida, kuidas toode on valmistatud või miks on mingi komponent või lisaaine sellele lisatud. Seetõttu on loogiline, et ma ei hakka tootja toolil istudes mingit häma ajama. Ja minu aus arvamus on see, et taimsed piima- ja lihaalternatiivid kuuluvad tingituna valmistamise viisist liigselt töödeldud toidu kategooriasse. Aga nii, nagu me Fuudishis valisime parimaid ka kartulikrõpsude ja jäätiste seast, saab ka selles kategoorias teha paremaid ja halvemaid valikuid. Lisaks on siin mitu “aga”, mida tasub teada enne, kui oma lõpliku seisukoha kujundad.
#000004
Mulle lähevad korda ka keskkonnaprobleemid. Olen seda usku, et me oleme selle maa, vee ja õhu laenanud oma lastelt mitte pärinud esivanematelt. Seetõttu on oluline rõhutada ka lihaalternatiivide tähtsust keskkonnaprobleemide lahendamisel. Ühe taimevalgust pihvi saamiseks kulub ligi 200 korda vähem vett, 2 korda vähem elektrit ja 12 korda vähem põllumaad kui keskmise veisepihvi saamiseks ning lisaks tekib vähemalt 9 korda vähem kasvuhoonegaase. Mitmed inimesed kirjutasid mulle peale eelmist lihateemalist postitust, et miks ma räägin maailma keskmistest numbritest – Eestis on olukord palju parem ja lihatootmise kulu on väiksem. Ma leian, et keskkonna jätkusuutlikkus ja kliimamuutused on kogu planeedi ühine probleem, kus riigipiirid ei kehti. Seda enam, et eestlase toidulaud on vähemalt 1/3 osas kaetud välismaise lihaga. Muudest toidukategooriatest ma ei hakka rääkimagi. Taimevalgu toodete ökoloogiline jalajälg on küll kordades väiksem kui lihatoodetel, kuid ohukohad on samad, mis ka teistel taimetoitudel – mittemahedates toodetes võivad olla taimekaitsevahendite jäägid ning osad taimetoidud on seotud ka suurema ökoloogilise jalajäljega, mis tuleneb transpordist ja kasvatuspiirkondade keskkonnaprobleemidest. Liha ja piim on selles osas palju paremas seisus, sest suurem osa on siiski kodumaine.
#000010