Viimastel aastatel räägitakse üha enam kogukondadest ja kogukonnatööst – seda nii linnades, aga üha enam ka maapiirkondades. Järjest rohkem inimesi soovib kaasa lüüa kogukondades, panustades nii näiteks oma külaelu arendamisse või võimaluste loomisesse noortevaldkonnas. Siinkohal ei ole erand ka Hiiumaa, kus just viimastel aastatel on märgatavalt kasvanud kogukondade aktiivsus ja Hiiumaale elama asunud inimeste arv. Mis paneb inimesi Hiiumaale kolima ning kohalikku kogukonda panustama?
#000002
Kogukonda võib mõtestada mitmeti: see võib olla huvipõhine, aga ka territoriaalne või hoopis virtuaalne. Nii võib meil kogukonna moodustada küla või konkreetne piirkond, aga ka näiteks motohuvilised või sotsiaalmeedias mõnda gruppi kuuluvad inimesed. Ka tegutsemisvorm võib olla väga erinev, mistõttu võib tihti tekkida segadus, et millest me räägime. Kogukonna võib moodustada üks aktiivne seltskond indiviide, kel on kindel eesmärk midagi ellu viia, aga ka mittetulundusühinguna tegutsev organisatsioon.
#000003
Hiiumaa ja hiidlaseks olemine on midagi erilist – see on midagi teistmoodi, kauget ja kättesaamatut. Rahvas teab rääkida, et hiidlaseks ei saada, vaid sünnitakse. Kogu Eesti rahvastikuga võrreldes ei ole hiidlasi palju, vaevu 1%, kuid hiidlasi ühendab oma keel, oma kultuur ja oma tükike maad, mis on ülejäänud Eestist täiesti eraldatud. Samal ajal erineme ka omal väiksel saarel suuresti ning iga otskonna rahvale on omistatud oma „tõunimetus“. Nii näiteks on ajalooliselt Kõpuotsa rahvas tuntud kui tõrvakõplased tänu väga vaigustele ja tõrvastele mändidele, mis Kõpu poolsaarel kasvasid, Käina kandist pärit odratolgused seostuvad aga eelkõige odra kasvatamise ja sellest õlle pruulimisega. Emmaste kihelkonna rahvast tunti kui emasteotsamehed, sest kohanimi Emmaste sarnases lihtsalt kangesti sõnaga „emaste“, Jausa oli aga kuulus jahuveskite poolest ning Jausa inimesi kutsuti seetõttu jähuse peaga jäusameesteks. Seega näeme, et ka Hiiumaa jaguneb omakorda väikesteks kogukondadeks juba rahvakultuuriliselt ja ajalooliselt. See on märkimisväärselt mõjutanud ka kogukondades tegutsemist. Aet Annist, kes uuris kogukondi sotsialismijärgses keskuskülas, viitab samuti sellele, kui olulist rolli mängib ühelt poolt ajalooline taust, aga teisalt ka sotsiaal-majanduslik olukord.11
#000004
Pole kellelegi üllatuseks, et peale Eesti taasiseseivumist langes Eestis maaelu maine tuntavalt ning inimesed suundusid pigem linnadesse, et oma sotsiaal-majanduslikku olukorda parandada. Erandiks ei ole ka Hiiumaa. Oluline on mainida, et noorte väljaränne peale põhikooli või gümnaasiumi lõppu on püsiv trend, sest kutse- või kõrgharidust minnakse omandama mandrile. Seega on Hiiumaa kogukondades veelgi olulisem küsimus see, kuidas tuua noored peale õpingute lõppu saarele tagasi ning pakkuda neile konkurentsivõimelist tööd ja (sotsiaal-majanduslikku) elukeskkonda.
#000005
Kahtlemata on oluline osa ka kasvaval teadlikkusel kvaliteetsest elukeskkonnast (sh keskkonnateemadest) ning ka siin ei jää Hiiumaa loodus- ja keskkonnasäästlikkuse poolest teistele alla. Hiljaaegu pälvis just Hiiumaa vald aasta keskkonnasõbralikuma kohaliku omavalitsuse tiitli. Just loodusega kooskõlas elamine, saarelisus ja ka ääremaal elamine loovad keskkonna, kus ettevõtliku suhtumise abil saab palju ära teha. Selleks, et Hiiumaal toimuksid kultuuri- ja spordiüritused ning lastel ja noortel oleks võimalus mitmekülgselt areneda, tulebki kogukonnaliikmetel ise juhtroll võtta.
#000007
Sõrul tegutseva Sõru merekooli asutasid viis aastat tagasi kohalikud lapsevanemad just selleks, et kohaliku kogukonna lapsed saaksid oma suve aktiivselt veeta ning õppida olulisi meresõiduoskuseid. Sarnaselt asutati 2015. aastal MTÜ Hiiumaa Motoharidus, mis koondab motohuvilisi, kes soovivad tegeleda just laste ja noortega ning pakkuda neile motospordi harrastamise võimalust. Mõlema ühingu puhul joonistub välja ka laiem panustamine kogukonda: Hiiumaa Motoharidus on mitmel korral kaasava eelarve kaudu saanud laiema kogukonna toetuse, et korrastada Nurste krossirada ja üritusi läbi viia, ning Sõru merekool on kahel korral korraldanud Sõru merepäevi, mille raames pakutakse merelist ja kultuurilist tegevust igas vanuses osalejale.
#000008
Igal mündil on aga teine külg, nii ka kogukonnatöös. Alati leidub neid, kes arvavad teisiti, ning neid, kes leiavad, et traditsioone tuleb hoida. Kogukonnauuringus nimetatakse samuti kaht vastandit: traditsiooni ja projektipõhisust, mis muidugi võib ka olla positiivne. „Kooskäimise traditsioon loob võimaluse omavaheliseks suhtluseks, mille põhjal aga tekib soodus pinnas uuteks, lühemaajalisteks ettevõtmisteks.“2
#000010
Hiiumaa on kogukonnasaar, kus igal tegutsejal on kandev roll Hiiumaa arengus. Hiiumaa pakub turvalist, looduslähedast ja tegutsemisvõimalustega elukeskkonda, mida noored pered pigem eelistavad. Viimased aastad on näidanud, et töökoht ei ole füüsilise asukohaga enam eriti tugevalt seotud, mistõttu on suurem vabadus valida endale meelepärane elukoht. Noorte soov anda ühiskonnale ja oma kogukonnale midagi tagasi, on pannud kogukonnad elama ja tegutsema. Seetõttu on oluline kaasata noori senisest enam kogukondade eri vormidesse ning pakkuda neile tegutsemisvõimalusi.
#000013
Noorsootöötajatena oma kogukondades saame mõelda, mida meil on võimalik praegu ära teha, et tagada jätkusuutlik tegevus. Kas meie praegused eesmärgid ja tegevused aitavad sellele kaasa? Mis on meie kogukonna peamine valukoht või eesmärk, mille poole püüdleme? Hiiumaa puhul on see kindlasti noortele kvaliteetse elukeskkonna pakkumine, et meil säiliksid teenused, aga peaksime samas silmas loodusega kooskõlas toimetamist.
#000014
Noorte väljaränne peale põhikooli või gümnaasiumi lõppu ja mitte naasmine on probleem ka mandril. Noored lähevad teise linna, et jätkata õpinguid ja leida töö, ning tihti ei soovita oma kodukohta tagasi tulla. Selle mure kuldvõtmeks on noorsootöö – kui noortele võimalikult varajases eas pakkuda mitmekülgset noorsootööteenust, anda võimalus kohalikel teemadel kaasa rääkida, kaasata noori rohkem kogukonda, on noortel palju suurem soov oma kogukonnast mitte kaugeneda ja tagasi tulla.
#000017
Kohaliku ja riikliku tasandi kogukondade rahastamismudelid on vaja üle vaadata, eelkõige meie ühiste noorte pärast, kes on meie järelkasv. Nemad on need, kes naasevad kodukohta, et oma kogukonda edasi arendada. Siin on väga tähtis roll noorsootöötajatel, kes pakuvad noortele tuge ja võimalusi, et neil oleks soe ja hea tunne kogukonda tagasi pöörduda ning püsiks soov jääda oma kogukonnaga seotuks.
#000018
Aastast 2020 on Eesti Noorteühenduste Liit kogukonnapraktika eestvedaja. Kogukonnapraktika raames on 8-12. klassi õpilasel võimalik asuda vabalt valitud vabaühenduses praktikale, mille kogumaht on 10-15 tundi. Kogukonnapraktika annab noorele selgema arusaama kodanikuühiskonnast ja kolmandast sektorist ning võimaldab laiendada maailmavaadet, panna teadmisi proovile, praktiseerida oskuseid ning õppida enda kohta midagi sellist, mida ehk ei ole osanud varem märgata või väärtustada. Selline praktikavõimalus võib aidata noortel leida nö oma kogukonna või huvid, millega noor saab oma tuleviku siduda.
#000020