Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) maailmakongress (s.h EV) tunnistas 2008. aastal looduslikud pühapaigad inimkonna vanimateks kaitsealadeks
#000003
Eesti inimasustus on ~ 10000 aastat vana ning tõenäoliselt sama kaua on siin austatud pühapaiku. Me ei tea küll ühegi pühapaiga vanust, kuid kuna sarnaseid paiku ja traditsioone leidub paljudel Euroopa, Aasia, Aafrika, Austraalia, Põhja- ja Lõuna-Ameerika põliselanikel, siis ülimalt tõenäoliselt jõudis pühapaikade tava Eesti aladele juba koos esimeste inimestega.
#000004
Eesti pühapaikade hoidmise lugu on ühtlasi meie pinnase, vee, taimede jt elusolendite kaitsmise lugu.
#000005
Pühapaigad on Eesti maastike, kultuuri ja identiteedi olemuslik osa
#000007
Kuna pühapaiku on hoitud üldiselt puutumatuna on seal jõudnud meieni märkimisväärne osa tänase Eesti maastikulisest mitmekesisusest ja elurikkusest.
#000008
Pühapaikadega on seotud oluline osa meie vaimsest kultuuripärandist: kohanimed, teadmised keskkonnast, koha- ja perepärimused ning loodushoidlikud tavad, uskumused ja hoiakud.
#000009
Eestlaste ja meie hõimurahvaste pühapaigad ja nendega seotud uskumused ja traditsioonid on sarnased. Pühapaigad ühendavad meid.
#000011
Siseriiklikud ja rahvusvahelised dokumendid väärtustavad pühapaiku ning nendivad suurt ohustatust
#000012
2008-2012 toimis esimene Eestis looduslike pühapaikade arengukava.
#000014
Tänavu kinnitas Kultuuriministeerium looduslike pühapaikade arengukava aastateks 2015-2020.
#000015
Eesti looduskaitse arengukava aastani 2020 peab looduslikke pühapaiku Eestile iseloomulikuks, väärtuslikuks, aga ka ohustatuks ja vähe uurituks.
#000016
Eesti rahvas peab looduslikke pühapaiku tähtsaks
#000017
Pühapaikade kaitsmist peab tähtsaks 65-86% Eesti elanikkonnast (Faktum & Ariko avaliku arvamuse uuringud 2011, 2012, 2014).
#000018
Selline suhtumine on ühtlaselt omane erinevatele põlvkondadele, meestele ja naistele ning eesti- ja venekeelsele elanikkonnale. Samuti peavad maausuliste ja budistide kõrval enam levinud kristlike usundite pooldajad looduslike pühapaikade hoidmist väga tähtsaks. Pühapaikade kaitsmisel osalevad erineva maailmavaatega inimesed, mh mitmed kirikuõpetajad.
#000019
Kasutusel on sajad looduslikud pühapaigad (Muinsuskaitseameti looduslike pühapaikade eksperdinõukogu 2014). Pühadest allikatest tuuakse vett, kividele jäetakse münte, pühadele puudele seotakse paelu ning ristipuude juures austatakse lahkunuid.
#000020
Pinnavorm: kõrgendik, tasandik, org, saar, kari
Veekogu: allikas, oja, jõgi, tiik, järv, mereala
Tinglikult loetakse looduslike pühapaikade hulka ka usulise kombestikuga seotud ristipuud ja ristteed
#000022
Eestis on teada üle 800 hiielaadse (suurema) kogukondliku pühapaiga
#000026
Hiienimelised ja hiielaadsed suuremad kogukondlikud pühapaigad esialgse arhiivitöö põhjal. Lisaks on andmeid enam kui 2000 üksiku püha puu, kivi, allika jm ajaloolise loodusliku pühapaiga kohta
#000027
Hiis on küla või suurema kogukonna pühapaik
#000028
Hiied on kogukondlike pühade paigad, kus on mõnel pool tantsitud, kiigutud ja tehtud jaanituld ka uuemal ajal.
#000029
Kogukondlik kasutus (küla, mitu küla, kihelkond, veelgi suurema ala rahvas)
Suurem maa-ala (alates 1 ha)
Kompleksne (mitmed eriliselt tähtsustatud ja kasutatud pärimuspaigad hiiealal)
#000031
Eestis on teada kümmekond püha järve ja kümmekond püha jõge. Ka mõningaid merealasid ja järvesoppe on peetud pühaks. Kirjalikest allikatest leiab andmeid ligikaudu 500 püha allika kohta.
#000034
Lisaks hiitele, kus on puutumatud kõik puud-põõsad, leidub meil ka üksikuid pühi puid. Tavaliselt on olnud need kogukondade kasutuses, kuid leidub ka ühe-pere pühi puid. Pühade puude juures on palvetatud, jäetud ande, ravitsetud, küsitud nõu ja kogutud jõudu.
#000037
Eestis on varasemaid andmeid ligikaudu 500 püha kivi kohta. Püha kivi on reeglina maakivi ning vahest harva ka paepank. Mõni püha kivi on maaga tasa, teine küünib 3-4 m kõrguseni. Samuti ulatub nende läbimõõt mõnekümnest sentimeetrist kümnekonna meetrini.
#000039
Eestis on teada ca 2000 väikeselohulist kultusekivi ehk lohukivi, millel on 5-10 cm läbimõõduga lohukesed. Nende seas on pühaks peetud kive teada vaid paarkümmend. Üks väheseid pühaks peetud lohukive asub Tallinna lähedal Assakul ning sellel on üle 400 inimese süvendatud lohukese.
#000045
Rahvapärimuste kohaselt on varem igal talumajapidamisel olnud oma pühapaik – puutumatu aianurk, kivi, puu, või kivikangur. Paraku teame täna vaid üksikute selliste asukohti. Peaaegu kõik nad on unustatud.
#000051
Möödunud sajanditel ja aastakümnetel ei ole Eestit valitsenud võimud looduslikke pühapaiku pühaks pidanud. Seetõttu on enamik neist kahjustatud rüüstamise, põllumajanduse, ehitustegevuse ja kaevandamise tõttu ning osad pühapaigad on hävinud.
#000054
Me kogume andmeid eelkõige ajalooliste looduslike pühapaikade kohta, mida on pühaks pidanud juba meie esivanemad.
#000056
Kõik loodusobjektid ja alad, mille kohta ei ole meieni jõudnud pärimust pühaks pidamisest.
Ehitised ja rajatised, s.h kirikud, kabelid, saunad ja hauad.
Kurepesaga postid, millele seotakse paelu.
#000057
Pühapaigad on (mälu) maastike nähtus
#000058
Pühapaikadega seotud rahvapärimusi jm andmeid on arhiivides jm kirjasõnas talletatud enam kui sajandi jooksul, kui seal puuduvad sageli selged asukohaandmed. Üksnes varasematele kirjalikele andmetele ja kaartidele toetudes ei ole võimalik paljusid pühapaiku leida. Lisaks, kaugeltki mitte kõigi pühapaikade kohta ei ole varem kirjalikult andmeid talletatud.
#000060
Pühapaikade kaardistamisel on esmaseks uuritavaks kohapärimust ja mikro- toponüüme tundev põliselanik, kes reeglina kuulub viimasesse taludeaegsesse põlvkonda.
#000061
KIIRE: koos külade tühjenemise ja põliselanike lahkumisega kaob võimalus tuhandete pühapaikade kaardistamiseks
#000062
Eeloleval kümnendil on hävimas kuni 3000 looduslikku pühapaika
#000063
Lisaks: teadmatu inimtegevus – maaharimine, karjakasvatus, metsatööd, ehitamine, kaevandamine, kaitsekorraldus, maastikuhooldus ...
#000064
Pühapaikade materiaalset kultuuripärandit (eelkõige metallesemeid) ohustavad aardekütid.
#000065
film Hiite lummus, 60 min
film Looduslikud pühapaigad Eestis, 45 min
tõlge inglise, saksa, prantsuse, hispaania ja vene keelde
#000067
film Suvisted Tammealusel, 30 min
tõlge inglise ja vene keelde
#000068
Lühifilmide sari „Eesti Looduslikud pühapaigad“
#000069
Avaliku arvamuse uuring “Elanike hoiakud seoses hiite jt looduslike pühapaikadega”:
#000081
Muinasjutulised kivisambad tõid Hiite kuvavõistlusel Uurali rahvaste auhinna
Alari Talv: pühapaigad on Eesti kauni looduse pärlid
Jäädvusta pärandit ja osale hiite kuvavõistlusel
Uus kaardirakendus aitab üles leida Eesti looduslikud pühapaigad
#000083