Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Kuidas saab alguse huvi looduse vastu?
#000003
Võistkondadel tuli vastata küsimustele ja lahendada ülesandeid kümnes rajapunktis.Abikohtuniku ametis olnud Anette Kosenkranius Tallinna prantsuse lütseumist on ka ise aastaid võistlustel osalenud ja saanud huvi looduse vastu just siit.Gustav Adolfi gümnaasiumist osalenud kaks põhikooli ja üks gümnaasiumi võistkond said kõik auhinnalised kohad. Fotol on bioloogiaõpetaja Helina Reino koos kahe võistkonna liikmetega.
#000005
Abikohtuniku ametis olnud Anette Kosenkranius Tallinna prantsuse lütseumist on ka ise aastaid võistlustel osalenud ja saanud huvi looduse vastu just siit.
#000007
Gustav Adolfi gümnaasiumist osalenud kaks põhikooli ja üks gümnaasiumi võistkond said kõik auhinnalised kohad. Fotol on bioloogiaõpetaja Helina Reino koos kahe võistkonna liikmetega.
#000008
Mai viimasel päeval toimus Eesti vabaõhumuuseumis 35. korda Tallinna koolide traditsiooniline looduse tundmise võistlus, millest võttis osa 25 viieliikmelist võistkonda: seitse gümnaasiumi ja 18 põhikooli võistkonda. Ühtlasi möödub tänavu 30 aastat rahvusvahelise UNESCO Läänemere projekti (Baltic Sea Project) algusest, milles osaleb ka kümme Tallinna kooli. Võistluse põhiteema oligi seekord Läänemeri.
#000009
Looduskaitsekuule pühendatud võistluse avas tunnustatud looduspedagoog Linda Metsaorg, kes on korraldanud seda 1984. aastast. 35 aastat tagasi rajas ta koos Tallinna 3. keskkooli, praeguse Lilleküla gümnaasiumi bioloogia süvaõppe klassi õpilastega Rocca al Maresse looduse õpperaja ning sellest ajast on võistlus toimunud igal aastal ning aidanud paljusid noori loodushariduse juurde tulla ning jääda.
#000010
Tänavune võistlus oli tavapärasest mahukam, hõlmates kõiki
Läänemere projekti valdkondi. Maastikumängu põhimõttel läbisid
võistkonnad kaardi abil kümme rajapunkti, kus tuli vastata
#000011
Näiteks tuli ühes punktis Läänemere kaardilt tunda ära
saared, poolsaared, väinad ja lahed. Veelindude vaatluspunktis aga
jälgida binokliga mere kohal tiirutavaid linde ja nimetada neist
vähemalt viis liiki: parajasti olid vaateväljas kaldapääsukesed,
rääkspart, sõtkas, randtiir, naerukajakas, kalakajakas,
#000012
Reet Kristian keskkonnaametist on sellel võistlusel olnud kohtunik pea kümme aastat. Ta tõdeb, et võistlusele tulevadki head loodustundjad, kuid keskmine õpilane käib looduses vähe ja tema teadmised loodusest on kesised. „Kõiki taimi ei peagi teadma, aga kümmet-viitteist kõige levinumat õistaime ja puud võiks tunda küll. Üllataval kombel ei tunne paljud ära isegi kullerkuppu ja peavad seda varsakabjaks.“
#000014
Keskkonnamõõtmiste punkti ülesannet, mis seisnes katses,
pidasid paljud osavõtjad üheks põnevamaks. Võistkond sai topsi
destilleeritud veega ning pidi looduslikest vahenditest valmistama
happelise või aluselise lahuse. Mida happelisema või aluselisema,
#000015
Aluselise keskkonna saamiseks kasutas üks võistkond näiteks lõkkeasemelt leitud tuhka ning tulemus oli ideaalilähedane. Happelise keskkonna puhul andsid parima tulemuse metsa alt korjatud jänesekapsad, hapuoblikad ja nõgesed, mis olid puupulgaga tugevasti katki tambitud. Keskkonnamõõtmiste punktis olid külaliskohtunikuks Tartu Kristjan Jaak Petersoni gümnaasiumi keemiaõpetaja Helgi Muoni ja bioloogiaõpetaja Tiina Sõber, kes kiitsid nii gümnasistide kui ka põhikooliõpilaste nutikust.
#000016
Et võistlus oli mahukam kui kunagi varem, oli Linda Metsaorg
kutsunud abikohtunikuks ka õpilasi, kes ise on aastaid sellest
#000017
Sel kevadel Tallinna prantsuse lütseumis põhikooli lõpetav Anette Kosenkranius oli abiks viimases, kümnendas punktis, kus võistlejatel tuli välja tuua Läänemere probleemid ja pakkuda neile lahendusi.
#000018
„Küsisime, mida saab teha reostuse vähendamiseks
keskkonnakaitses,“ räägib Anette. „Vastused oli üsna sarnased,
lahendustena pakuti kemikaalide kasutamise ja reostuse vähendamist,
nüüdisaegsete tehnoloogiate rakendamist, prügi sorteerimise ja
#000019
Kuigi keskkonnateema läheb noortele korda, on Anette arvates
teooria ja praktika sageli kaks eri asja. „Kui aus olla, arvan, et
mugavusest minnakse tihtipeale lihtsamat teed. Kõik on nõus, et
elektrit võiks vähem tarbida, aga ikka laeme oma nutiseadmeid ja
muretseme kodudesse juurde majapidamisriistu, milleta elu tänapäeval
#000020
Anette usub, et loodusvõistluste üks ülesanne ongi mõtteviisi
muuta. „Vähemalt sellel võistlusel osalenud noored mõtlevad
selle peale. Mida rohkem neil teemadel rääkida ja probleeme
#000021
„Oma kogemusest võin öelda, et mida varem alustada, seda
suurema tõenäosusega seod end loodusteemadega ka hilisemas elus,“
kinnitab Anette. „Selles, et laps selle esimese puudutuse saaks, on
oluline roll nii õpetajatel kui ka lapsevanematel. Mulle hakkasidki
loodusained meeldima ja pärast gümnaasiumi lõpetamist tahan minna
#000023
Gustav Adolfi gümnaasiumi bioloogiaõpetaja Helina Reino õpilased on Tallinna looduse tundmise võistlusel käinud üle kümne aasta. Seekord osalesid kaks põhikooli ja üks gümnaasiumi võistkond ning kõik kolm pääsesid esikolmikusse. Põhikooli arvestuses võideti esimene ja kolmas koht, gümnaasiumi võistkond saavutas teise koha.
#000024
Kümnenda klassi õpilane Marianne Allas kinnitab, et just
võistlustel käimine on aidanud teadmiste kinnistamisele palju
kaasa. „Kui oled ikka viis aastat igal kevadel linnulaulu kuulanud
ja taimi määranud, jäävad need lõpuks meelde. Ma ise pean end
tugevaks just teoorias, eriti mereteemas ning karpide ja samblike
tundmises, mille liike ei ole Eestis õnneks liiga palju.“
#000026
Kuuenda klassi noormees Kaspar Kähri seevastu peab oma tugevaks
küljeks just lindude tundmist, kelle vastu tal eelmisel suvel tõsine
#000027
Loodusteemasid on keeruline ainult klassiruumis õppida ning õpetaja tõdeb, et tahaks õpilastega praegusest rohkem looduses käia. „Olen seda meelt, et gümnaasiumi ei tohiks lõpetada ükski õpilane, kes ei tunne Eesti rahvusparke ega tea, mis on iga rahvuspargi puhul tähtis. Samas on kummaline olukord, et õpilastel on teoorias asi selge, aga paljud ei ole üheski rahvuspargis käinud. Riiklikusse õppekavasse on õppekäigud sisse kirjutatud, tegelikkuses aga tuleb taotleda keskkonnainvesteeringute keskuselt raha, mida kõigile koolidele ei jätku. KIK-i projektid peaksid olema õppekavaga rohkem seotud ja andma kõigile õpilastele võimaluse looduses käies loodust tundma õppida.“
#000029
Õpilaste käitumisprobleemid tunnis: kuidas õpetajaid nende ennetamiseks ja lahendamiseks paremini ette valmistada?Mõni algus on eriti raske – jutt õpikutest Heaks õpetajaks õpitakseHaridus ja raamatud on kõige parem vits vaenulike inforünnakute vastuKoolid tähistasid eesti kirjanduse päeva
#000037