Kui Eesti keskajas midagi ümber hinnata, siis äkki peaks selleks olema hoopis ordu ja Hansa roll? Hansa oli ju tänapäevamõistes siiski pigem koloniaalorganisatsioon, millel kohaliku maa ja rahvaga sidet vähe ning mis ikkagi vaid ekspluateeris kohalikke ressursse jne, aga samas ordu korraldada oli ikkagi Eesti kaitse 13.-16. sajandini ja ordu omas kohalike rahvastega tihedamaid sidemeid kui Hansa. Kuidas kommenteerid?
#000005
Aga mida siin nii väga ümber hinnata? Ordu oli muidugi koloniaalorganisatsioon, seda on veenvalt näidanud nt Priit Raudkivi. Mis suuri sidemeid tal kohaliku rahvaga oli, ma eriti ei näe. Ordu meenutas piirikindluse garnisoni, kusjuures orduvennad ei saanudki juurduda ega suguvõsasid rajada, sest neile kehtis abiellumiskeeld. Linnadki olid enam-vähem kolooniad, nii nagu neid kunagi asutasid ka foiniiklased ja kreeklased. Pilti ei muuda seegi, et linnade elanikkonnas võisid moodustada suure või koguni suurema osa eestlased. Siin tulevad mängu pooltoonid. Russowi kroonikast aimub selget nostalgiat kohaliku koloriidi, nt „suuri Liivimaa torupille“ paristavate talupoegade jms järele. Ka võisid Eestist pärit kaupmehed osata niipalju eesti keelt, et seda võõrsil omavahelise salakeelena kasutada. Ometi ei saa me Eesti keskaegseid linnu seepärast veel eesti linnadeks pidada. Kes olid kindlamalt maa küljes kinni, olid mõisnikud. Ent teisalt tundsid nemadki ennast siin teiskeelsete talupoegade meres veel 16. sajandilgi alles võõrastena – ka sellest kirjutab Russow ilmekalt.
#000006
Mida teha eestlaste 700-aastase “orjaaja” müüdiga? Tänapäeva inimesele võib see tekitada tõesti valearusaama, et terved eestlaste põlvkonnad 13. kuni 19. sajandini orjasid parunite põldude peal nagu mustanahalised Ameerikas? Ehk oleks õigem seda üritada pehmendada?
#000007
Nii päris ei saa, et otsustame – meile see pilt ei meeldi, maalime parema. On mujalgi ette tulnud, et käputäis sõdalasi suudab endale allutada terve rahva ja seda pikalt valitseda. Näiteks mamelukid Egiptuses. Baltisakslased pidasid vastu Võnnu lahinguni 1919. Kuidas see neil õnnestus, on muidugi huvitav küsimus, aga hulk vastuseid on teada. Näiteks oli neil alati seljataga märkimisväärne sõjajõud – algul ordu ja Taani näol, seejärel juba (rahvus)riigid (Rootsi, Poola, taas Taani, hiljem Venemaa) oma armeedega. Teiseks nüsiti eestlaste sotsiaalselt püramiidilt järk-järgult ära tipp. Oma ülikkonna kadumine vähendas aga oluliselt eestlaste organiseerumisvõimet. Miks baltisakslased ei eestistunud? Ameerika lõunaosariikide plantaatorite kohta me sellist küsimust ei esita. Baltisakslased, eriti aadel, tajus oma arvulist väiksust ilmselt teravalt ja just see ajendas teda eriti püüdlikult eestlastest isoleeruma, et mitte sulanduda. Kolmandaks – nende selja taga oli kõrgkultuur, Euroopa vaimupärand. Eestlaste roll oli läbi kesk- ja uusaja muidugi suur, eestlaste töö ja vaev üldse tagas selle, et siin maal sai elada, kuid juhtijateks-otsustajateks me neid ei mõtle. Pole vägisi vajagi, piisab täiesti, et oleme seda praegu.
#000010
See on otsapidi juba tegelikkus. Kui mõni poiss tunneb tahtmist nukkudega mängida, siis selgitatakse talle, et see on täiesti loomulik, paljud poisid mängivad nukkudega. Mis vastab täiesti tõele. Kui aga poiss on hull autode järele ja veedaks 24 tundi kardirajal, kihutaks ja ärpleks tulemustega, siis selle kohta enam ei tohi öelda, et see on loomulik ja et poisid enamasti ongi sellised. Nagu väikesed kuked. Hoopis ohtlik on kuulutada, et oleks veel eriti tore, kui ta seal kardirajal toimetaks koos isaga. See oleks vana hea toksilise soostereotüübi kaelamäärimine, lapse õel programmeerimine ja nõnda edasi. Saatesarja „Laupäeval koos isaga“ väljatulek oleks tänapäeval ilmselt võimatu.
#000016
Lauri Vahtre on Eesti ajaloolane, poliitik, kirjanik, stsenarist ja tõlkija. Siin blogis jagab ta oma mõtteid kõige kohta, mis tundub talle oluline ja arutamisväärt olevat.
#000024
Pole üldse naljakas, kui umbkeelne taksojuht viib sünnitusmaja asemel Kaubamajja
#000026