UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Erika Veide: koolist lisaks kalale ka õng eluteele kaasa
#000003
Töötajalt oodatakse suhtlemise ja probleemide lahendamise oskust, algatusvõimet ja ettevõtlikkust. Finantskirjaoskus on igaühele vajalik nii töös kui ka eraelus. Kas toetame noorte potentsiaali piisavalt sellistele ootustele vastamiseks, küsib oma kommentaaris Erika Veide.
#000004
Uue haridusvisiooni järgi pole hariduse omandamise keskpunktiks enam aineteadmised, vaid võimestatud ning ennastjuhtiv õppija.
#000005
Tööandjad toovad samuti töötajale oluliste tulevikuoskustena välja lisaks erialateadmistele just isiksusega seonduvad omadused nagu suhtlemise ja probleemide lahendamise oskus, suutlikkus koostööks ja meeskonnatööks, algatusvõime, ettevõtlikkus. Finantskirjaoskus on igaühele isegi eraelus vajalik. Kas toetame noorte potentsiaali piisavalt sellistele ootustele vastamiseks?
#000006
Kõik see näitab, et aineteadmiste roll õpingute juures on muutunud. Inimkonna teadmiste maht kasvab pidevalt, võimatu on kõike "ära õppida". Targem on seada eesmärgiks baasteadmised, mis võimaldavad erinevate teadmiste ja oskustega inimeste koostööd.
#000007
Seega peavad koolis omandatavad teadmised olema kompaktsed, praktilised ja tingimata lõimingus teiste ainevaldkondadega.
#000008
Lisaks peame rohkem tähelepanu pöörama tegevustele, mis aitavad vormida noori inimesi, kes on oma potentsiaalist teadlikud õppijad ning kes suudavad ennast edukalt juhtides ka maailma väärtust toota. Üks võimalus selleks on koolis ettevõtlusõpe, mis võimendab just inimese oskuste ja omaduste arendamist ning erialateadmiste parimal moel kasutamist elus.
#000009
Õigesti või valesti suunatud potentsiaal võib muuta maailma
#000010
Ma olen veendunud, et kõigile inimestele on kaasa antud oskus ja vajadus märgata potentsiaali. Kui perre sünnib laps, siis püütakse potentsiaali ilminguid ära tunda juba esimeste nädalate jooksul, näiteks nähakse kõva hääle taga tulevast lauljakarjääri või võimekat juhti.
#000011
Me paneme lapsed kunstiringi, muusikakooli, laulukoori, tantsutundi ja sportima, et lapses võiks vallanduda just tema sisse varjule pandud potentsiaal, kuid samal ajal juurduks arenguuskumus, et iga oskus on arendatav, kui panustada sellesse piisavalt oma energiat ja aega.
#000012
Esialgu vastutab meie sees olevate ressursside leidmise ja arendamise eest lapsevanem, aegamööda läheb vastutus jagamisele ja lõpuks jõutakse selleni, et kogu vastutus oma potentsiaali arendamise ja suunamise eest lasub inimesel endal.
#000013
See teekond tundub piisavalt pikk, end ometi on suur osa noori kimpus just sellega, et pole suutnud leida endas potentsiaali, millega edasi minna. Ühel hetkel võime rääkida juba raisku läinud potentsiaalist. Pean noore isikuks kujunemise teel väga tähtsaks potentsiaali suunamist, et hiljem ei peaks rääkima valesti suunatud potentsiaalist.
#000014
Kuidas panna noored väärtust edasi andma?
#000017
Teame kõik, et tööandjad on praegu mõneti hädas koolipingist saabuvate noortega, kelle kasvukeskkond pole üleliia soosinud hakkamasaamist töökeskkonnas. Praegused noored juba teavad, et nad ise on väärtus, kuid keerulisem on nende jaoks oma tegevusega uue väärtuse loomine, mitte ainult omakasu ja kiire finantssõltumatus.
#000018
Nutimaailm harjutab noori maast madalast, et saame asju kohe, olgu selleks lemmikseriaali vaatamine, meelelahutus, info, poodlemine või siis suhted.
#000019
Miinuseks on aga see, et noortel pole kannatlikkust – nad ei suuda oodata aastaid, et kogeda töövõite, tunda rahulolu oma pingutuste tulemusel tekkinud saavutustest ja panustada järjepidevalt suhetesse, mis kestaks.
#000020
Keskmine ühel töökohal olemise aeg alustaval noorel on hetkel viis kuni kaheksa kuud, peamine töölt lahkumise põhjus on see, et töökoht ei paku oodatud rahuldust ja piisaval määral töövõite. Lapsed katkestavad üha sagedamini muusikakooli või muud õpingud, sest tulemused ei tule piisavalt kiiresti ja nende saavutamine nõuab liiga palju pühendumist.
#000022
Üks asi on huvitegevuse vahetamine teise vastu potentsiaali puudumise või mujalt leidmise tõttu. Teine asi on aga tegevuse väljavahetamine järjepidevuse puudumise tõttu – sest ei suudeta ära oodata esimesi märkimisväärseid tulemusi, mis aitaksid alustatuga jätkata. Aja mõõde tekitab tohutu konflikti reaalse ja nutimaailma vahel.
#000023
Loomulikult vaatavad tööandjad praeguses olukorras kodu ja kooli poole, et aitaksime kujundada sellist inimest, kes saaks tööelus kenasti hakkama. Me ei kujuta ette uusi autojuhte roolis ilma baasteadmisteta, eelnevate õpingute ja sõidueksamita. Suurepäraseid erialateadmisi hindame testide ja hinnetega.
#000024
Miks me siis peaksime saatma noori inimesi erinevas rollis – kliendina või töötajana - ettevõtlus- ja majanduskeskkonda baasteadmiste ja -oskusteta, mis on vajalikud seal toime tulemiseks?
#000025
Ettevõtlusõpe üldhariduskoolis ei ole äriinimeste koolitamine. Ettevõtlusõppe suurim eesmärk on arendada õppijas ettevõtlikkust, algatusvõimet, püsivust ja vastutustunnet, läbi loovuse probleemide lahendamist. Panna iga õppija tundma, et ta on iseenda suurim väärtus, tal on ennast õiges suunas juhtides tohutu potentsiaal oma tegevusega maailma väärtust luua.
#000026
Ettevõtliku hoiaku ja ettevõtlusteadmiste arendamine kõigis kooliastmeis ja lõimituna erinevatesse õppeainetesse loob aluse edukaks karjääriks ja igapäevaseks toimetulekuks kõigis eluvaldkondades, sealhulgas soovi korral loomulikult ka ettevõtluses, sest ettevõtlusõppe raames saavad õppijad nii baasteadmised kui ka esmased kogemused töömaailmast.
#000027
Suur osa õppimisest tehakse praktiliste tööde ja tegevuste kaudu. Täiskasvanule samuti pidevalt väljakutseid pakkuvad tegevused nagu ajaplaneerimine, enese distsiplineerimine eesmärkide elluviimiseks, meeskonnatöö ja erimeelsuste lahendamine vajavad pidevat harjutamist.
#000028
Finantskirjaoskus ja arusaam sellest, mis rolli mängib iga töötaja ise ettevõtte edus ning ka ettevõtluses laiemalt, aitab noortel hiljem paremini mõtestada ka oma töid ja tegemisi ning majandada perekonda.
#000029
Minu jaoks on üldained koolis - nagu eesti keel ja matemaatika - olnud see kala, mille noored eluks kaasa saavad, aga ettevõtlusõpe on pigem õng, millega saab ikka ja jälle püüda uusi kalu, mis toovad esile potentsiaali. Lõppeks on oluline see, et saame elada väärtust loovat elu, seda nii enda, kui meid ümbritsevate jaoks.
#000030
Tööelu koosneb erinevate erialade ja oskuste kombinatsioonist, mida saame harjutada juba ka lõimise läbi koolis ja kodus.
#000032
Ettevõtlusõppe läbiviimine on üldhariduskoolides vabatahtlik ning rakendamine sõltub lastevanemate soovist, õpilaste huvist ja kooli otsusest. Haridusasutuste suunda ettevõtlike ja ennast juhtivate noorte toetamisse näitab asjaolu, et ainuüksi kolme ettevõtlusõppe programmi Edu ja Tegu tegevusaasta jooksul on ettevõtlusõpet rakendanud ja ettevõtlikkuse fookusesse võtnud 224 haridusasutust, lisaks on 145 kooli teinud selleks juba ettevalmistusi.
#000033
Kümnest aasta kooli finalistist kaheksas on rakendunud ettevõtlusõpe, samuti võitja koolis, Viljandi gümnaasiumis, kus ettevõtlikud õpilased tõid ise endale tiitli koju. SA Innove toetab koole ettevõtlusõppe rakendamisel läbi haridus- ja teadusministeeriumi juhitava ettevõtlusõppe programmi Edu ja Tegu ning Euroopa sotsiaalfondi.
#000034
Koolid ei pea leiutama jalgratast, vaid saavad kasutada väljatöötatud ettevõtlusõppe ja ettevõtliku hoiaku arendamise materjale kõigile haridustasemetele.
#000035
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel. Artikli kommentaariumist eemaldatakse autori isikut ründavad ja/või teemavälised, ropud, libainfot sisaldavad jmt kommentaarid.
#000036
Inimesed peavad kinni lühikesest või olematust tähtajast
#000037
Tõuse ja sära: kes ja kuidas võiks planeerida oma päeva
#000038
Heidi Uustalu: mis on tegelikult ettevõtlik õpe?
#000039
Lauri Luide: kuidas vabatahtlikke hoida?
#000040
Aare Külaots: peatage maakera ehk kuidas saada õnnelikuks
#000042
Mart Mäe: innovatsioon algab julgusest viia ellu muudatusi
#000043
Egge Kulbok-Lattik: huviharidusest rahvastiku vaates
#000044
Aasta kool 2019 on Viljandi Gümnaasium
#000045
Eesti parim õpilasfirma on juuksetooteid valmistav Brand
#000046
Nele Labi: kaasavast haridusest on kasu kõigile
#000047
Eestis tahab sügisel uksed avada kaks "võlukooli"
#000048
Õpetajad: finantskirjaoskus on kodudes kesine, puudu jääb elementaarsest matemaatikast
#000049
Annela Anger-Kraavi: kliimakriis – kas ideoloogia või teadus?
#000050
Aivar Hundimägi: ärge nii enam riigieelarvet tehke
#000051
Barbara Haage: liiga paljud kogevad vanaduspäevil vägivalda
#000053
Uljana Kuzmina: mind huvitavad lood, mis inimestele haiget teevad
#000058
Riigisaladuse valdajatel laienes teatamiskohustus 12 välisriigile
#000060
Microsoft loodab kustutada andmekeskuste energianälga tuumareaktoritega
#000061
Kasvuhoonegaase õhku paiskav turbatööstus ootab õigusselgust
#000062
Aasta esimene slämmiturniir pikeneb 15-päevaliseks
#000063
Tervisekassa kutsub üle 60 aastaseid jämesoolevähi sõeluuringule
#000064
Euroopa Liidu kliimavoliniku kandidaat soovib lennukikütuse maksu
#000065
USA valmistab Ukrainale ette uut sõjalise abi paketti
#000067
Otse kell 12.45: Nobeli füüsikapreemia väljakuulutamine
#000068
Ansambel Genialistid tuleb viimast korda lavale
#000069
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000071