Euroopa keskkonnaagentuuri tegevjuht: EL peab haarama keskkonnaküsimustes juhtrolli
#000005
Veebruaris ilmunud Euroopa keskkonna seisundit hinnanud raportis „Euroopa keskkond 2015 — seisund ja väljavaated“ nenditakse, et kuigi Euroopa progress on olnud märkimisväärne, ollakse 2050. aasta nägemusest veel kaugel. Euroopa keskkonnaagentuuri tegevjuht Hans Bruyninckx leiab ERR Novaatorile antud intervjuus, et Euroopa Liit peaks liikuma jõulisemalt ringmajanduse suunas ja võtma keskkonnaküsimustes maailmaareenil taas juhtrolli.
#000007
Raportit sirvides jäi silma, et kui lühikeses perspektiivis ehk 5-10 aasta lõikes annavad Euroopa edusammud alust ettevaatlikuks optimismiks, on tulevik sellegipoolest küllaltki tume. Miks näeme sedavõrd teravat kontrasti?
#000008
Kuid arvan, et esimene ja oluline samm on tunnistada poliitilisel tasandil probleemi olemasolu selle suhtes midagi ette võtmiseks. See on Euroopa Liidu pikaajalise poliitika planeerimise eesmärk. Kui meil on aastaks 2050 süsiniku eemaldamise kava, siis peab see olema kooskõlas pikaajalise jätkusuutlikkusega. Kui liigume lineaarsest majandusest, mis põhineb loodusressurssidel ja mitte eriti hästi disainitud toodetel, mida sa eriti pikalt ei kasuta ja ära viskad või põletad, ringmajandusse, tuleneb see mõistmisest, et praegune ressurssikasutus pole jätkusuutlik.
#000015
Euroopa Liit on olnud seni maailmas tuntud ettevaatusprintsiibi hoolika rakendamise poolest. Ometigi oleme näinud viimastel aastatel geneetiliselt muundatud põllukultuuri kasvatamist ja neonikotinoidide kasutamist puudutavate debattide valguses bloki ühtsuses mõrasid. Millisel määral suudab ühendus taolises olukorras välisele survele vastu panna?Kui vaadata printsiibi rakendamist toidu ja kemikaalide vallas, siis pole Euroopa lahendus viinud GMO-de ning toidusüsteemis ja põllunduses erinevate kemikaalide laia levikuni. Meie lähenemisviisi keskmes on tugev ja sõltumatu teaduslik alus. Samuti on meil liidu tasemel tehtavad soovitused. Mõnede küsimuste puhul üritavad liikmesriigid tekitada endale täiendavat otsustusruumi, kuid üldiselt on lähenemisviis olnud küllaltki edukas.
#000017
Pöördudes tagasi raporti „Euroopa keskkond 2015 — seisund ja väljavaated“ juurde. Selles märgitakse, et 2050 visiooni teostamise üheks kandvaks ideeks on majanduse rohelisemaks ja süsinikuvaesemaks muutmine. Samas nenditakse selles, et tänaseks jõustunud meetmetega pole võimalik jõuda isegi 2030. aastaks seatud eesmärkide täitmiseni..See on selge. Kui tahame vähendada süsinikuheitmete hulka 2030. aastaks 40 protsendi võrra, on meil on vaja uut poliitikat. Oleme seda toonitanud ka enne. Sama on märkinud Euroopa Komisjon – Euroopa Nõukogu ja liikmesriigid teavad seda väga hästi. Me ei saa niimoodi jätkata ja oodata, et eesmärk täidab end iseeneslikult. Peame integreerima kliimaeesmärke rohkem teiste poliitikatega. See puudutab nii transpordisüsteemi, põllumajandust, otseloomulikult energeetikasektorit.
#000020
Selle aasta suvel jõudis Hollandis lõpule tavakodanike poolt algatatud kohtusaaga, mis kohustas riigi valitsust kärpima süsinikuemissioone jõulisemalt kui viimane plaanis. Kui suurt rolli taoline alt lähtuv surve tuleviku poliitikate kujundamises mängib ja kas seda peaks julgustama?See pole emb-kumb ega või tüüpi küsimus. Märgime raportis, et meil on vaja muutust süsteemi tasandil, mis hõlmab nii valitsuse üles-alla rakendatavaid meetmeid kui altpoolt lähtuvaid sotsiaalseid tegevusi. Küsimus on kompassinõela suunamises jätkusuutlikuma tuleviku suunas. Selleks on vaja kõikide tasandite osalust. Kui hakkame vaidlema selle üle, kas initsiatiiv peaks tulema alt või ülevalt, muutub see kiiresti tundetuks debatiks.
#000024
Arvestades, et Euroopa Liidul on raskusi omaenda 2030. aastaks võetud kohustuste täitmisega, kas ja kuidas saame me ülejäänud maailmale eeskujuks olla?Euroopa Liidul on siin oma roll täita ja sel on kindlasti oma sõnum. Kui vaadata Kyoto protokollile alla kirjutanud tööstusriike, siis on Euroopa ainus piirkond, mis on muutnud järjekindlalt antud lubadusi siduvaks ja järginud (emissioonide) trajektoori, mis on need kohustused ka täitnud. Sarnaselt ütleme me praegu siduval viisil, et lubame vahemeetmetega vähendada kasvuhoonegaaside hulka 2030. aastaks 40 protsendi võrra, mis on kooskõlas IPCC soovituste ja kaugema tuleviku emissioonidega.
#000028
Mida tahaksite ise rõhutada?Usun, et elame Euroopa lõimituse kontekstis väga huvitaval ajal. Meil on terve projekti kohta palju küsimusi. See pole pelgalt üleilmastumise surve tõttu, vaid ka kultuurilistel põhjustel. Kuid peame mõistma, et Euroopas elab umbes kaheksa protsenti maailma elanikkonnast. Pole teist viisi, kuidas saaksime maailmaasjades kaasa rääkida, kui ilma tugeva ja ühtse hääleta. See peab eriti paika juhul, kui tahame rääkida teiste suurte mängijatega kliimast, energiast ja looduskapitalist.
#000030
Mu sõnum on, et Euroopal peaks olema rohkem enesekindlust. Meil on suur teadmuspagas ja palju kogemusi, kuidas koos töötada. Räägime sektoritest, kus meie majandusel ja teadlastel läheb küllaltki hästi. Selle asemel, et olla sabaslonkija, võiksime olla 21. sajandil rohe- ja ringmajanduse Räniorg.
#000031
Euroopa toiduohutusamet: tuntud putukamürgid on mesilastele ohtlikud
#000032
Suur osa maailma meest on saastunud mesilasi hukutavatest putukamürkidest
#000033
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000036
Eestis tasub päikest püüda läänest
#000037
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000038
Looduskaitsealad putukaile ja ämblikele kaitset ei paku
#000039
Uuring: Kagu-Eesti jäätmetest saaks toota hulganisti biogaasi
#000041
Paarikümne aastaga on jää sulamistempo muutunud enam kui poole kiiremaks
#000046
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000049
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000050
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000052
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000053
Maailm leekides: suurpõlengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks
#000056
Analüüs: biokütustest on kasu, kuniks mets püsti jääb
#000059
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000062
Eesti mudakivi ehk graptoliitargilliit – kas oht või kasulik maavara?
#000063
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000069