Arvutikaitse Facebookis Loe lisa: 
#000000
Graham CluleyRomance fraud losses rose 91% during the pandemic, claims UK’s TSB bank 2. veebruar 2023Smashing Security podcast #307: ChatGPT and the Minister for Foreign Affairs 2. veebruar 2023Take a tour of the Edgescan Cybersecurity Platform 1. veebruar 2023Planet Ice hacked! 240,000 skating fans’ details stolen 31. jaanuar 2023Latvia says Russian hackers tried to phish its Ministry of Defence 30. jaanuar 2023If a locked filing cabinet is stolen along with its key, can you still say it’s locked? GoTo thinks you can 30. jaanuar 2023Hackers steal 10 million customer details from JD Sports 30. jaanuar 2023Hive ransomware leak site and decryption keys seized in police sting 26. jaanuar 2023ShinyHunters suspect extradited to United States from Morocco, could face 116 years in jail if convicted 26. jaanuar 2023Smashing Security podcast #306: No Fly lists, cell phones, and the end of ransomware riches? 26. jaanuar 2023
#000005
Romance fraud losses rose 91% during the pandemic, claims UK’s TSB bank 2. veebruar 2023Smashing Security podcast #307: ChatGPT and the Minister for Foreign Affairs 2. veebruar 2023Take a tour of the Edgescan Cybersecurity Platform 1. veebruar 2023Planet Ice hacked! 240,000 skating fans’ details stolen 31. jaanuar 2023Latvia says Russian hackers tried to phish its Ministry of Defence 30. jaanuar 2023If a locked filing cabinet is stolen along with its key, can you still say it’s locked? GoTo thinks you can 30. jaanuar 2023Hackers steal 10 million customer details from JD Sports 30. jaanuar 2023Hive ransomware leak site and decryption keys seized in police sting 26. jaanuar 2023ShinyHunters suspect extradited to United States from Morocco, could face 116 years in jail if convicted 26. jaanuar 2023Smashing Security podcast #306: No Fly lists, cell phones, and the end of ransomware riches? 26. jaanuar 2023
#000006
Kui kirjutasin artiklit Confickerist, lisasin kirjatükki järgmised read:
#000012
â€žLoomulikult ei maksa unustada, et Confickeri võib pahaaimamatult ise arvutisse tõmmata piraatsaitidelt nagu Rapidshare või P2P programmidega mingi teise faili sisse peidetult. Välissaitide foorumites surfates on silma jäänud, et Confickerit on kaasavarana peidetud Windowsi piraatversioonidesse, mida lahkelt allatirimiseks pakutakse.”
#000013
Nüüd siis ka tarkvaraarendaja PC Tools saatis mu postkasti hoiatuskirja, mille sisu on lühidalt Â järgmine:
#000014
PC Tools on kindlaks teinud, et küberkurjategijad otsivad jätkuvalt võimalusi arvutite nakatamiseks suurürituste abil, milleks võib lugeda nii Windows 7 prooviversiooniÂ väljalaskmist kui ka 2010. aastal algavaid jalgpalli maailmameistrivõistlusi.
#000015
P2P programmidegaÂ ja torrentitest allalaadimiseks pakutavad erinevad Windows 7 installitõmmised sisaldavadÂ pahatahtlikku troojalast, mille eesmärgiks on varastada arvutikasutaja isiklikke andmeid, põhjustades nii rahalist kahju kui ka identititeedivargusi, samuti võib trooja tekitada arvutisüsteemiÂ rikkeid.
#000016
Samuti on PC Tools kindlaks teinud õngitsemisrünnakud (pishing attacks), mis on seotud 2010. aasta FIFA jalgapalli maailmameistrivõistluste alagrupiturniiridega ning eeldavad, et taolised rünnakud kasvavad tõusvas tempos kuni põhiturniirideni välja. Näiteks eelmised maailmameistrivõistlused tõstsid õngitsemisjuhtumite arvu 40% võrra.
#000017
Tirida operatsioonisüsteeme (samuti ka teisi vajalikke programme) vaid ohututelt saitidelt nagu programmitootjate kodulehed või volitatud edasimüüjate saidid. Windows 7 ametlik koduleht, kust saab soovi korral ka prooviversiooni arvutisse laadida (Get the Release Candidate) asub siin.
#000018
Kui arvutisse tõmmatakse erinevaid programme (eriti just Windows 7 versioone) torrentitest ja P2P programmidega, siis tuleb need kindlasti enne installeerimist viirusetõrje- ja nuhkvaratõrje programmidega pahavara leidmiseks läbi skänneerida.
#000019
Õngitsemisrünnakute kasvust hoiatas ka turvahiid Symantec Corporation oma 12.mai pressiteates. Põhiliselt saadetakse kasutajate e-mailidele põnevaid sõnumeid, mis veennavad neid klikkima kirjas toodud linkidel, misjärel suunatakse nad edasi ebaseaduslikele veebisaitidele, kus küberkurjategijatel on lihtne varastada nende isklikke andmeid. Veel lihtsamaks teeb pettuse asjaolu, et pakutakse väga soodsalt (vale)pileteid turniiridele või mängudega seotud suveniire (särke, mütse, sümboolikat jne.) ning kasutaja ise toksib oma lihtsameelsuses ja saamahimus pangaparoolid ja -koodid vastavatesse lahtritesse.Â Nii võibki juhtuda, et loodetava odava lõbu asemel Â võib elu muutuda kallimaks kui eales arvatud.
#000020
Kui kasutate arvutisisest meiliprogrammi, näiteks Microsoft Outlook, Mozilla Thunderbird jne, seadistage viirusetõrje neid skanneerima ja /või kasuta spämmifiltreid.
Kui kasutate arvutiväliseid meiliteenuseid, näiteks Gmaili, Live Hot suhtluskeskkonda jne, paigaldage veebilehitsejale turvalaiendused nagu McAfee SiteAdvisor , Wot , Netcraft vms, mis hoiatavad pahatahtlikele saitidele sattumise eest. Nimetatud brauserilisad toetavad nii Interner Explorerit kui ka Mozilla Firefoxi. Ülaltoodud pildil on näha, et oma Gmaili postkasti avades lisab plugin Wot iga kirjas oleva lingi lõppu veebilehe reitingu, ehk siis antud juhul rohelised rõngagkesed, mis teavitavad ohututest linkidest. Oleks rõngad punased, peaksin olema väga ettevaatlik neile klikkamisega.
Isegi kui veebilehitsejatele on paigaldatud turvalaiendused, mis teavitavad veebilehtede ohtlikkusest, siis ikkagi ärge klikake igal pakutaval lingil, kuna paraku ka pishing-võltslehed luuakse alati varem, kui nad avastatakse ja andmebaasi lisatakse.
Ärge avage tundmatute inimeste poolt saadetud e-posti manuseid, kaasaarvatud ka sõprade-ja tuttavate poolt saadetud manuseid, kui nende saatmisest pole varasemalt kokku lepitud või kirjas endas sellest ei teatata – botneti liikmena võidakse rämpskirju õngitsemislinkidega ja troojamanustega saata ka ilma nende teadmata. Iga e-kirjaga saadetud fail kontrollige alati enne selle avamist viiruse-ja nuhkvaratõrjega üle.
Suurima ettevaatusega suhtuge kõikvõimalikesse kirjadesse, kus küsitakse teie isikuandmeid – aadressi, telefoninumbreid, pangaparoole ja -koode jne. Tõsi ta ju on, et paljud firmad korraldavad e-maili teel mitmeid auhindadega pärjatud reklaamkampaaniaid, et iial ei või teada, kas just äkki mitte seesama justkui turvaline veebileht pole osavalt järgi tehtud võltsing....
#000021
Ettevaatlikud peaksid olema ka kõik need, kes on läbi erinevate torrentite, P2P programmide või piraatfaile jagavate veebilehtede (Rapidshare, Easy Share jne.) tirinud omale Â Windows 7 piraatversioone või kavatsevad seda teha. Need, kes on jõudnud opisüsteemi juba arvutisse paigaldada, ise seda võibolla ei teagi, aga tõenäoliselt on nende süsteem nakatunud troojalasega, mis kasutaja teadmata otsib läbi internetiavaruste uusi ohvreid, keda kahjustada. Tundub, et küberkurjategijate seas on moeasjaks saamas botnet-võrgustike loomine, sest just selle liikmeks saamistÂ antud trooja toetabki.
#000022
Üks asi on omale Windows 7 alla laadida ja viirusetõrje programmiga läbi skänneerida. Heal juhul on troojavastane andmebaas juba olemas ja faili saab eos surmata. Teine asi on aga see, kui pole tuldudki selle peale,Â et Microsofti tootest viirust otsida vaid see on automaatselt plaadile kõrvetatud ja arvutisse installeeritud. Või siis on pahavaraline kood niivõrd uus, et viirusetõrjujate andmebaasides seda hetkel veel polegi. Näiteks just tänase kuupäevaga pakutakse täiesti värsket versiooni Windows 7-st ühel piraatfaile pakkuval veebilehel. Arvatavasti on Â ka selle versiooni puhul pahavaraline
#000023
kood niivõrd uus kirjutatud, et viirusetõrjed ei suuda seda koheselt avastada. Arvutisse paigaldades aga kujutab see opisüsteem ohtu mitte ainult kasutajale endale vaid eelkõige ka kõigile tema tuttavatele ja sõpradele, kellega ta vahetult läbi interneti suhtleb.
#000024
Muide, täiesti selgelt võib välja lugeda, et fail on saadaval allalaadimiseks läbi BitTorrent võrgu, mille teel jagati ka eelmist troojasse nakatatud versiooni. Ja veel – ka tookord teatati versiooni “lekkimisest” enne Microsofti ametliku versiooni väljalaset. Et Microsoft Â vahetevahelÂ “lekib”, on ammu teada tõsiasi, aga et nii mitu korda järjest ühe ja sama reha otsa asutakse – see peaks küll kahtlustama panema.
#000025
Pahatahtik kood oli peidetud opisüsteemi paigaldamisfaili setup.exe sisse, Â misjärel peale installeerimist muudeti arvuti niinimetatud zombiks, botnet-võrgustiku üheks liikmetest. NakatumistÂ on väga raske märgata, kuna trooja jääb peidetuks traditsiooniliste viirusetõrjete eest, seda enam, et veel vähesed Â tõrjeprogrammid sobituvad Windows 7-ga. Â Edasine kontroll arvuti üle on aga täielikult botmasteritel , kes vastavalt oma soovile või teiste kurjategijate tellimustele Â korraldavadÂ selle abil küberrünnakuid mis tahes maa või serveri vastu, kasutavad arvutiomaniku mailiaadresse rämpsposti saatmiseks, kaasaarvatud õngitsemislehtede levitamiseks, paigaldavad arvutisse kuritahtlikke programme, või salvestavad kasutajate privaatseid andmeid, pangaparoole jne.
#000026
5 thoughts on “Troojahäire – Windows 7 ja FIFA karikas 2010”
#000027
Täiesti vale on soovitada tundmatust kohast tõmmatud tarkvara üldsegi proovida. Erandjuhul küll! Aga vähemalt nõndaviisi omandatud operatsioonisüsteemide tõmmiste puhul oleks õigem soovitada need kohe ära kustutada. Kui jätta mõni nostalgiline iidvana mäng kõrvale, siis mina ei kujutagi ettegi, et kuskilt torrentist oleks vaja mõnda programmi tõmmata.
#000029
Samas, ma ei tea kas Windowsi tõmmisel on ka nii, aga FreeBSD tõmmisel on igatahes md5 ja sha võtmed. Nii et kui tõmbadki kuskilt päris tundmatust kohast, siis saab tõmmise vastavust originaalile kontrollida.
#000030
Tegelikult soovitatakse ka täiesti ettenähtud kohtadest tõmmatud takrvara vastavust terviklikkusele kontrollida nende md5 võtmetega. Et näiteks fail ei oleks poolik või mingil muul viisil originaalile mittevastav.
#000031
Windowsi maailm ei oska kontrollsummaga midagi mõistlikku ette võtta. Kui päris aus olla, siis olen ma näinud ainult ühte SH1 (MD5 on juba kräkitav) arvutavat programmijuppi.
#000032
Üldiselt on ka linuxi distributsioonid pakutavad originaalkodulehelt ja seal on ka nende .torrent failid.
#000035