Video: võitlus pesapoegade elu eest
#000005
Tartu ülikooli zooloogia osakonna linnuökoloogid avaldasid oma uurimisala pesakasti juures filmitud video, millel on näha looduskeskkonna olelusvõitluse karmim pool. Vaata videost, kas rasvatihase poegasid himustanud rähn pääses pesa kaitsvast linnuvanemast edasi või mitte.
#000007
Marko Mägi, Tartu ülikooli zooloogia osakonna teadur, kirjeldab videos toimuvat:
#000008
Tegu on rasvatihase pesakastiga, mis asub TÜ linnuökoloogide Edela-Eesti uurimisalal. Pesakastis olid filmimise hetkel u 8-9-päevased pojad, kelle toitmisega vanalinnud terve päeva rakkes on. Poegade kasvatamise perioodil on pesad aga ohustatud, sest poegade kisa reedab pesa asukoha kiskjatele. Suur-kirjurähn himustab noori, veel sulgimata rasvatihase poegi. Poegade kättesaamiseks raiub ta sageli pesakasti ava suuremaks või pesakasti põhja lähedusse augu.
#000009
Kui hull kiskja rähn on?
#000010
Rähn on üsna sage pesakastide rüüstaja. Pesakasti ava suuremaks raiudes avab ta tee ka teistele kiskjatele, kes muidu naljalt pesakasti ei pääseks.
#000011
Ja kui suur rasvatihase poegade ellujäämisprotsent on ja mis peamised riskid on?
#000013
Täpset numbrit on raske öelda, kuid u 50 % poegades elab pesast lahkudes vaid napid kolm nädalat. Eks kiskjad „planeerivad“ oma sigimise ja poegade toitmise ajale, mil mets on noori ja rumalaid rasvatihase poegi täis. Neid on lihtne püüda. Järgmist kevadet näevad aga vaid vähesed pojad.
#000014
Kes on veel sellised "nunnud" loomad, kes tegelikult parajad kiskjad on? Orav ilmselt, keegi veel?
#000015
Kui metsnugist, värbkakku, oravat, väänkaela nunnuks pidada, siis nemad need ongi pesitsuse ajal suurimaks ohuks. Väänkael pole loomulikult otsene kiskja, sel liigil on kombeks rasvatihase pesa pesakastist välja visata ja ise asemele asuda. Peale pesast lahkumist lisandub eelnevale seltskonnale ka veel raudkull.
#000016
Kuidas selline endast kolm korda suurema eluka vastu võitlemise evolutsioonibioloogiliselt seletatav on? St, et meie mõistes on majasuuruse hiiglasega kakalema minek enesetapp, aga loomariigis justkui jääb mulje, et suurus niiväga ei loe.
#000017
Seletatav on see sellega, et oma geenid on vaja järgmisse põlvkonda edasi kanda – kui selleks on vaja kiskjaga rida pista ja see end ära tasub, siis seda ka tehakse. Kui vastaspoole jõud on liialt suur ja ohustab vanalinnu enda elu, siis tuuakse ohvriks pigem pesakond. Vanalinnul õnnestub ehk ise teist korda pesitseda, kuid kui ta peaks poegi kaitstes hukkuma, siis on kindel, et ei tema ega ka pojad saa enam geene levitada. Esialgsel võitluslikul kaitsel on vastase ehmatamise efekt – sellest on nii mõnelgi korral kasu ja kiskja võib kergemat saaki otsima minna.
#000018
Külm kevad viis paljude tihasepoegade hukkumiseni. Video
#000019
Elu kalatiigil – kas see on hallpõsk-pütile hea või halb valik?
#000020
Valge-toonekure õvede sõbralikkus seab pesakonna kärpimise vanemate õlule
#000021
Rasvatihane võib päästa susisemisega oma elu
#000023
Video: rasvatihase pojad lahkuvad esimest korda pesast
#000024
Ühiselulised imetajaliigid elavad kauem kui üksiklased
#000025
Teadlane õpetab tehismõistust kuusejuuri mõõtma
#000026
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000027
Jutt kurjast koeratõust on liigne lihtsustus
#000028
Maakera sisetuum võib olla hakanud teistpidi pöörlema
#000029
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000031
Uuring selgitas metsapõlengute mõju mullaelustikule
#000032
Fosforikriis ajab seened väetist kaevandama
#000033
Ameerika sisalik hingab mulli abil veerand tundi vee all
#000034
Etna vulkaan on juba enneolematult kõrge ja kasvab veel
#000035
Miks on õppimine raske vaatamata inimeste rumalalt suurele mõistusele?
#000036
Hapuvadak võib jõuda peagi seaküna asemel inimeste toidulauale
#000039
Meediataip jagas Eestimaa koolides meediatarkust
#000042
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000044
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000045
Kas ööliblikat peibutasid tõesti Ronaldo pisarad?
#000046
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000047
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000048
Doktoritöö: hundid on paremad isad kui koerad
#000049
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000050
Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia
#000051
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000052