26 Eesti sookurge osales suures üle-euroopalises geeniuuringus. Lindude levikut ja geneetiliste populatsioonide eristumist mõjutavad mitmed tegurid - teadlased vaatasid Euroopa sookurgedele tõsisemalt otsa.
#000007
Üks silmatorkavamaid vaatepilte sügisel on sookurgede (Grus grus) ränne – kurgi on siis rohkem kui kevadel, sest parvedega on liitunud ka noorlinnud. 20. sajandi keskpaigaks vähenes sookurgede arvukus oluliselt ja liik kadus näiteks Suurbritanniast, Hollandist ja Taanist. Viimase poole sajandi jooksul on liigi levila läänesuunas taas laienenud, seda vaatamata tõigale, et sookured on territoriaalsed ja väga paigatruud – nende pesitsuspiirkond jääb samaks kogu eluks. Tänaseks pesitsevad sookured eelmainitud riikides taas, Euroopa asurkonna suurus kokku on umbes 600 000 isendit - kirjeldab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi teadur Marko Mägi Linnuvaatleja ajaveebi vahendusel.
#000008
Millise jälje on jätnud viimaste kümnendite muutused Euroopa sookurgede geenidele? Kuigi üldiselt mäestikud või siseveekogud lindude levikut ei takista (leidub siiski mitmeid erandeid), on siiski teada, et liigi geneetiline mitmekesisus sõltub isendite vaba ristumist piiravatest teguritest nagu liikumisvõime, geograafilised tõkked, erinevad eluslooduse tegurid (näiteks kiskjad), liigi demograafia ja sotsiaalsus, suhted teiste liikidega või ka ajaloolised tegurid (näiteks inimtekkelised maastikumuutused).
#000009
Sookurgede rändetee hargneb lääne- ja idasuunaliseks just Baltimaade piirkonnas, mistõttu on võimalik liigi geneetiliselt eristuvate asurkondade tekkimine. Kas see ka nii on, uuriti kaheksast Euroopa piirkonnast kogutud 140 sookure DNA põhjal; Eesti Maaülikooli teadlaste abil kaasati uuringusse ka 26 Eesti sookurge, üheksa neist Saaremaalt.
#000011
Kuigi varem on arvatud, et lindudel on suure liikuvuse tõttu väiksem tõenäosus geneetilisest eristuvate asurkondade tekkeks – mis ei tähenda, et eristumist ei oleks – selgus DNA-d analüüsides, et kuigi indiviidid teineteisest erinevad, on kogu Euroopa sookured geneetiliselt suhteliselt sarnased ning selgelt eristuvaid asurkondi ei täheldatud.
#000012
Selle, geneetilise materjali segunemist soodustavaks põhjuseks võib olla just viimase aja kiire arvukuse tõus ja levila laienemine. Sookurgede geneetilist sarnasust toetavad ka sookurgede telemeetria andmed – üks ja sama lind võib erinevatel aastatel kasutada erinevat rändeteed või kasutada nn ringrännet ehk suundub lõunasse mööda üht, kuid naaseb põhja mööda teist rändeteed.
#000013
Suur Põhja-Euroopa rabalindude uuring vaatles kuivendamise mõjusid
#000014
Kaks noort sookurge annavad Maaülikoolis teadusesse oma panuse
#000015
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000016
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000017
Ühiselulised imetajaliigid elavad kauem kui üksiklased
#000018
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000020
Maakera sisetuum võib olla hakanud teistpidi pöörlema
#000022
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000024
Ameerika sisalik hingab mulli abil veerand tundi vee all
#000025
Etna vulkaan on juba enneolematult kõrge ja kasvab veel
#000026
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000035
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000036
Doktoritöö: hundid on paremad isad kui koerad
#000037