The post Rohekoridorid linnas ja tuura comeback: Eestis alustas kaks suuremahulist loodusprojekti appeared first on MES nõuandeteenistus.
#000000
Eestis alustas sel sügisel kaks suuremahulist LIFE programmi projekti: kui Tartusse luuakse rohering, siis Narva jõkke lasti oktoobris esimesed tuurapojad.
#000001
Linnalooduse tähtsust kiputakse sageli alahindama – lisaks sellele, et puud pakuvad inimesele näiteks võimalust suviste kuumasaarte eest varju leida, kaitseb just linnaloodus tänavaid reostuse ja üleujutuse eest, mida asfaltpind teha ei suuda. “Ka inimese füüsilisele ja vaimsele tervisele on ülioluline loodusega kontaktis olla. Seetõttu loodan, et meie projekt pakub lisaks elusloodusele vähemalt sama palju ka inimesele,” rääkis loomaökoloog ja Tartu Ülikooli kaasprofessor Tuul Sepp, kelle algatusel urbanLIFEcircles projekt alguse sai.
#000003
Et Sepp on varasema teadustöö käigus linnastumise mõju loomadele uurinud, otsustas ta, et teadmised tuleb viia praktilistesse otsustesse ehk lihtsamalt öeldes: ellu viia. Ühe võimalusena, kuidas seda teha, nägi ta LIFE programmi, mille osas julgustas edasisi samme astuma ökoloog Aveliina Helm. Kus aga projekti ellu viia? Eks ikka heade mõtete linnas: Tartus.
#000004
Ent milles ettevõtmine täpsemalt seisneb? Kui hetkel käib aktiivne tegevuste planeerimine, siis linnakodanik võib nähtavamaid samme märgata juba järgmisel kevadel. “Plaanis on nii ühendada kui ka luua uusi rohekoridore ning muuta rohealade hooldusrežiime, mis tähendab, et igal pool ei niideta enam muru nii lühikeseks ega riisuta nii palju lehti, samuti külvatakse niidutaimede seemneid juurde ja tekitatakse erinevaid uusi elupaiku loomadele ja taimedele, kes vajalikku ökosüsteemi püsti hoiavad,” tõi ta välja. Samuti luuakse projekti käigus Tartule elurikkuse strateegia.
#000008
Teiseks on plaanis teha koostööd erinevate rohealade hooldust pakkuvate ja aiandusettevõtetega, et inimestel oleks võimalik oma aeda või kortermaja ümbrust hooldada nii, et see toetaks elurikkust ja looduslikke liike. “Ma arvan, et nõudlus teenuse järele, mis toetaks elurikkust, on juba olemas – selleks on vaja teadmisi, et rohealasid loodusteadlikult hooldada ja seda teenust inimestele ka pakkuda,” lisas ta.
#000010
Ka teistes Eesti omavalitsustes on roheliste ja jätkusuutlike lahenduste elluviimine juba alanud. Lisaks LIFE programmile sai sellistele projektidele rahastust taotleda Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) kaudu: nii algab Põltsamaal peagi linna rohetaristu alleede taastamine ja uuendamine linnalise soojussaare leevendamiseks, Keilas seevastu hakatakse looma looduslähedasi lahendusi kohalikul lauluväljakul. Mõlemad projektid said vajaliku rahalise toetuse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) meetmest.
#000013
Läänemere au ja uhkus teeb comeback’i
#000014
Teine LIFE projekt sai avapaugu vaid loetud päevad tagasi, kui reedel, 21. oktoobril asustati Narva jõkke 250 noort tuura, mis tähistas septembris alanud ja viis aastat kestva LIFE programmi projekti “Läänemere tuura asurkonna taastamine Eesti vetes” ehk LIFE Baltic Sturgeon edukat algust. Ilm oli piduliku sündmuse jaoks igati sobilik ning ka 1,5 aastat kalakasvatuses elanud noorte tuurade asustamine sujus asjaosaliste sõnul plaanipäraselt.
#000015
“Tõime mõni aeg tagasi Saksamaalt vastkoorunud ehk umbes sentimeetripikkused tuurapojad Eestisse, kellest ühe osa lasime kohe jõkke, teise osa pärast edukat kasvatamist RMK Põlula kalakasvatuskeskuses poole aasta vanusena ning viimase osa 1,5-aastastena nüüd äsja,” selgitas projekti teadusjuht Meelis Tambets Eesti Loodushoiu Keskusest.
#000016
Kuid miks just tuur? “Kuna siinsete vete üks uhkemaid kalu ehk Läänemere tuur on inimtegevuse tagajärjel siit kadunud, on Läänemere maad ühiselt otsustanud, et nii see jätkuda ei saa. Nii on aastaid üritatud tuura meie vetesse tagasi tuua ning asurkonda taastada,” ütles ta.
#000017
Tuura peletasid Läänemere vetest eemale nii inimeste ehitatud paisud, mistõttu ei pääsenud kalad enam koelmutele, aga ka vee kvaliteedi langus ja ülepüük, mis asurkonda tugevalt mõjutas. “Nende kolme teguri koosmõjul püüti viimane looduslikku päritolu tuur Läänemerest 1996. aastal, pärast seda pole ühtegi nähtud,” möönis ta.
#000018
Mõistagi pole liigi taasasustamist mõistlik ette võtta, kui tegurid, mis tuura lahkuma sundisid, pole aja jooksul paranenud. Õnneks on väga palju takistusi tänaseks ületatud ning potentsiaal taastamise õnnestumiseks suur.
#000019
“Pärnu jõel on rändetakistused tänaseks eemaldatud. Ka vee kvaliteet on nii Pärnu kui Narva jões tuurale sobilik, seega saab ta mõlemas jões rahulikult kudeda. Kuna tegemist on kaitsealuse liigiga, on meie eesmärk kalurite teadlikkust ja suhtumist parandada, et ka nemad tahaksid tuura kaitsta ja vette tagasi lasta,” rääkis Tambets.
#000020
Projekt kestab ühtekokku 5 aastat ning selle aja jooksul on plaanis asustada Narva ja Pärnu jõkke kokku vähemalt 500 000 tuura noorkala. “Jälgime lisaks asustamisele hoolega, kuidas nendel kaladel läheb ja vastavalt sellele täiustame ka kalakasvatuse ja asustamise metoodikat.” Seega märgistatakse üks osa kalu märgistega, et koguda vajalikke andmeid tuura rännete ja kasvukiiruste kohta.
#000021
The post Kas söödalisand on loomale sama, mis toidulisand inimesele? appeared first on MES nõuandeteenistus.
#000025
Mis on söödalisandid, milleks neid loomadele vaja on ja kuidas nende kasutamine mõjutab loomade tervist- ja heaolu ning meie toidulauda, räägib maaeluministeeriumi toiduohutuse osakonna toidu ning sööda keemilise ja bioloogilise ohutuse valdkonna nõunik Eda Ernes.
#000026
Erinevalt inimesest ei saa farmis või lemmikuna peetav loom toitu ise kätte. Samuti ei saa peetav loom otsustada, mida ja kui palju ta sööb. Selleks, et täielikult rahuldada loomade toitainete- ja energiavajadus, tuleb loomale anda loomaliigile sobiva koostise ja kvaliteediga sööta. Täisväärtuslik sööt saadakse aga sageli söödalisandi lisamisel.
#000027
Söödalisandid on ained, mikroorganismid või valmistised, mida lisatakse tahtlikult söödale, et mõjutada sööda omadusi või avaldada mõju loomale.
#000028
Erinevalt toidulisanditest ei ole söödalisandid ette nähtud tavasööda täiendamiseks, vaid moodustavad osa täissööda koostisest. Söödas, sealhulgas lemmikloomatoidus ei tohi kasutada toidus lubatud lisaaineid, lõhna- ja maitseaineid ning ensüüme. Viimaste kasutamine loomade söödas on keelatud, sest looma ja inimese organismis käituvad ained erinevalt ning toidus kasutada lubatud ained võivad ohustada loomade tervist. Samal põhjusel ei tohi anda loomadele toidulisandeid.
#000029
Söödalisandit lisatakse sööta näiteks selleks, et mõjutada sööda omadusi (nt sööda säilivus, maitse, seeduvus), loomsete toodete omadusi (nt munakollase või kalaliha värv), parandada loomakasvatuse mõju keskkonnale (nt metaani tekke vähenemine), mõjutada dekoratiivkalade ja -lindude värvi aga ka, et rahuldada loomade toitumisvajadusi (nt vitamiinide ja aminohapete lisamine). Samuti lisatakse teatavate kodulindude ja broilerküülikute sööta aineid, mis aitavad ära hoida algloomade põhjustatud soolehaigust koktsidioosi.
#000030
Ka söödamaterjal võib täita söödalisandi ülesannet, näiteks sööda paksendajana, kuid see ei saa olla söödamaterjali ainus kavandatud kasutusviis.
#000031
Nii munakollase kui kala erk värv võib olla saadud tänu spetsiaalse söödalisandiga söödale.
#000032
Millist söödalisandit on lubatud kasutada?
#000033
Söödalisandite kasutamine on väga täpselt reguleeritud. Söödalisandil, mida lisatakse sööta või mõnel juhul ka loomade joogivette, peab olema kehtiv luba selle kasutamiseks Euroopa Liidus. Kõik kasutusloaga söödalisandid on kantud Euroopa Komisjoni poolt peetavasse söödalisandite registrisse. Register on avaldatud Euroopa Komisjoni veebilehel ja sellest võib leida tuhandeid erineva toimega söödalisandeid.
#000034
Vahel on turul tooteid, mille kirjeldus ja kasutamise eesmärk vastavad söödalisandite kohta esitatud kriteeriumitele, kuid neil puudub kasutusluba. Selliseid tooteid ei ole lubatud loomadele sööta. Samuti ei tohi neid lisada loomade joogivette. Üheks selliseks tooteks on näiteks viimasel ajal populaarsust kogunud kanepist saadud või sünteetiliselt toodetud CBD (kannabidiool) õli.
#000035
Selleks, et saada söödalisandile kasutusluba või pikendada olemasolevat luba, tuleb esitada Euroopa Komisjonile asjakohane taotlus. Tagamaks söödalisandi efektiivsus ning ohutus loomade tervisele, inimeste tervisele ja keskkonnale, antakse söödalisandile kasutusluba alles pärast Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) poolt läbi viidud asjakohast hindamist.
#000036
Juhul, kui EFSA jõuab taotleja esitatud uuringuandmeid hinnates järelduseni, et söödalisand on efektiivne ning ohutu loomade tervisele, inimeste tervisele ja keskkonnale, antakse lisandile kasutusluba.
#000037
Kasutusloas on määratud iga lisandi puhul loomaliigid, kelle söödas on lubatud seda kasutada, näiteks on lubatud kasutada karbamiidi toitainelise lisandina üksnes toimiva vatsaga mäletsejaliste loomade söödas. Muul juhul ja teiste loomaliikide söödas karbamiidi kasutada ei tohi. Samuti määratakse kasutusloas lisandi kasutamise tingimused, nagu näiteks selle lubatud maksimumsisaldus täissöödas (näiteks A-vitamiin või D3-vitamiin) või selle lisamine sööta üksnes eelseguna (näiteks seleeniühendid). Loomade joogivette võib lisada üksnes neid söödalisandeid, mille kasutusloas on sellist tegevust lubav säte (näiteks aminohapped).
#000038
Vahel on turul tooteid, mille kirjeldus ja kasutamise eesmärk vastavad söödalisandite kohta esitatud kriteeriumitele, kuid neil puudub kasutusluba. Selliseid tooteid ei ole lubatud loomadele sööta. Samuti ei tohi neid lisada loomade joogivette.
#000039
Juhul, kui EFSA jõuab taotleja poolt esitatud uuringuandmeid hinnates järelduseni, et söödalisand ei ole efektiivne või võib olla ohtlik loomade tervisele, inimeste tervisele või keskkonnale, lisandile kasutusluba ei anta. Näiteks ei antud kasutusluba sööda värvainele titaandioksiidile, kuna titaanoksiid võib näiteks sissehingamisel olla töötajatele kantserogeense toimega. Ka ei anta kasutusluba söödalisandile, mille puhul ei ole EFSA saanud hinnata söödalisandi ohutust andmete vähesuse tõttu.
#000040
Söödalisandi lisamine täisratsioonilisele segasöödale võib aidata mäletsejaliste seedesüsteemis tekkiva metaani kogust vähendada. Foto: Hanna Tamsalu
#000041
Söödalisandi kasutamisel tuleb järgida märgistusel esitatud kasutamisjuhist ja kasutamisega seotud ohutusjuhiseid. Valesti kasutatud lisand võib kahjustada loomade tervist, nende produktiivsust ning loomse toidu ohutust ja kvaliteeti.
#000042
Enamasti on söödalisandid lisatud sööta juba sööda tootja poolt ja nende täiendav söötmine loomadele ei ole vajalik. Sööta ostes tuleb lugeda sööda märgistuselt, millisele loomaliigile on sööt ette nähtud ja kas tegemist on täis- või täiendsöödaga.
#000043
Söödaks nimetatakse töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata tooteid, mis on mõeldud loomade söötmiseks. See võib esineda söödamaterjalide, söödalisandite, segasööda, erisööda või ravimsööda kujul.
#000044
Kui ostetav sööt on täissööt, on selle koostis juba selline, et see sisaldab ka loomale vajalikke kõiki vitamiine ja mineraale ning õige söötmise korral piisab sellest looma päevaratsiooni rahuldamiseks.
#000045
Juhul, kui annate oma loomale täissööta (s.h lemmikloomatoitu), ei ole mõistlik lisaks anda reklaamitavat „eriliste omadustega sööta“, mille puhul väidetakse, et just selle söötmine parandab looma tervist ja on vajalik just teie loomale. Loomadele lisaks söödetavad erinevad söödalisandid pigem kahjustavad terve ja aktiivse looma tervist, kui mõjutavad seda positiivselt.
#000046
The post Uuring: Läänemerest saab räimepüügi raportite kiuste kilumeri appeared first on MES nõuandeteenistus.
#000048
“Ega me räimest ja kilust eraldi eriti rääkida ei saagi, sest nad mõjutavad üksteist väga palju,” ütleb Tartu Ülikooli meresüsteemide kaasprofessor Timo Arula. Kilu on tema sõnul viimasel aastakümnel agressiivselt tunginud aladele, kust teda aastakümnete eest harva esines. Sealhulgas konkureerib kilu nüüd toidu ja elupaiga nimel ka Liivi lahe põlisasuka räimega.
#000051
Läänemere räimel on Arula sõnul aga teisigi muresid. Hiljuti koos Tartu Ülikooli ja Marylandi Ülikooli kolleegidega valminud teadustöös osutab ta muutunud kliimarežiimi mõjule Pärnu lahe räimevastsetele. Kui varem tõotas pehme talv just head räimeaastat, siis nüüd see teadmine enam ei päde.
#000052
Vesi ei mäleta enam talve
#000053
Soojem talv tähendab ka soojemat kevadet. Kaasprofessori sõnul on ka lahesuurusel veemassil piltlikult öeldes oma mälu. “Kui suur veemass talvel ikka hästi sügavale maha jahtub, siis olgu kevadel kui tahes soe, võtab veel soojenemine varakevadel natuke kauem aega,” selgitab ta. Kui aga vesi talvel õieti ei külmugi ja kevadel saabuvad kohe soojad päikeselised ilmad, soojeneb sealne vesi samuti varem.
#000055
Eriti kehtib see kaasprofessori sõnul madalaveeliste lahesoppide kohta nagu Pärnu laht. Võrreldes Läti või Saaremaa rannikuga on just Pärnu laht olnud Liivi lahes räimeasurkonna häll. “Sellised madalaveelised poolsuletud soojad lahesopid on räimevastsetele senimaani pärast külmasid talvesid ideaalseid tingimusi pakkunud just toitumise ja arengu osas,” põhjendab Arula.
#000056
Räim on tema sõnul nimelt capital breeder ehk organism, kes sigib sobivate tingimuste saabudes ühe korraga. “Ta paneb nii-öelda kõik munad ühte korvi ehk kogu marja korraga merre,” kirjeldab kaasprofessor. Merre heidetud marjast areneb embrüos väike eelvastne, kes ühel hetkel sealt koorub.
#000057
Eelvastse arenguetapile järgneb vastsestaadium ja sellele omakorda veel suurema vastse ehk Arula uuritud postflexion larvae staadium. Uurija võttis oma töös eeskuju Hamburgis tegutsevatest Saksa kolleegidest, kes on Läänemere lääneosa räime põhjal samuti näidanud, et nihkuv kevad toob neile hoopis kidura räime põlvkonna.
#000059
“Kui vesi 16 kraadist ülespoole soojenema hakkab, tekivad räimevastsel ainvahetuslikud ja südametöö häired. Ta on tundlikum ega suuda veest vajalikul määral lahustunud hapnikku elutegevuseks piisavalt omastada,” sedastab Arula. Kalade toimetulek on nende keskkonna temperatuuri ja hapnikuga tihedalt seotud ehk nad vajavad eluks sobivat ökofüsioloogilist välja. Sobivamast kõrgem temperatuur häirib kalade talitlust. “Nad ei suuda seal toituda ega kasvada ja sinna see arvukas räimepõlvkond sellistel aastatel kaob,” tõdeb uurija.
#000060
Kuigi mingil määral saavad kalad oma arenguga seotud sündmusi tõesti nihutada, siis tuleviku ennustamisel jäävad nad Arula sõnul hätta. “Kuue või kaheksa kraadi juures, mis on kõige sobivam kudemiseks, nad tulevad ja koevad ära, aga ette nemad ei näe, milliseks need tingimused vastsetele kujunevad paar nädalat hiljem,” ütleb ta. Nii jäävadki kooruvad vastsed hukutavalt sooja vette.
#000062
Soojeneva vee taustal on Läänemere võtmetegijaks kujunenud agressiivsema käitumise ja paindlikuma ökoloogiaga kilu. Erinevalt räimest on evolutsiooniliselt noorem kilu portion breeder ehk portsjonkudeja. “Ta ei pane nii-öelda kõiki mune ühte korvi, vaid koeb pikema perioodi jooksul väikeste portsjonitena. “Sellega ta vähendab riski, et mingi konkreetne hulk marja ebasobivatesse tingimustesse sattudes sureb,” täpsustab kaasprofessor.
#000063
Kuna kilu hajutab väljakutseid esitava kevade tingimustes marja, pole tema Arula sõnul kliimamuutusest nii palju pihta saanud. “Kilu arvukus Läänemeres ja suurenenud konkurents räimega toidubaasile Läänemere keskosas on tinginud selle, et kilu on hakanud tungima väikestesse lahtedesse nagu Liivi laht,” osutab ta.
#000064
Kui varem hoidis kilu väikestest lahtedest eemal, sest nende vesi oli talle liiga mage, siis nüüd on kilu toiduotsinguil jõudnud ka Pärnu lahte. “Isegi Pärnu lahes, kus kilu on haruldus, on katsetraalimistes vahel lihtsalt pool traalitäit kilu,” märgib Arula. Liivi lahe räimepüüki ähvardab seevastu kokkukuivamine.
#000065
Ehkki Liivi lahe räime asurkond on Arula sõnul näiteks muu Läänemerega võrreldes isegi veel heas seisus, ei maksa enne õhtut hõisata. “Nüüd oli meil ka esimene aasta, kus Pärnu ja Kihnu piirkonna rannakalurid püüdsid täis kohati ainult 50 protsenti neile eraldatud räimekvoodist,” sõnab ta. Püügivarustusse investeerinud ja kindla tuluga arvestanud kaluritele on see tohtu majanduslik tagasilöök.
#000066
“Kui nad nüüd ainult 50 protsenti saagist realiseerivad, siis arvan, et lähiaastatel näeme järjest rohkem, kuidas kalurid hakkavad nootasid varna riputama ja otsivad väljapääsu teistesse sektoritesse ümber asudes,” pakub Arula.
#000067
Teisalt annavad saagiga tasa tegemata jäänud investeeringud hoogu traalpüügi saagiga manipuleerimisele ning on poolavalik tõde, et osa kilusaake deklareeritakse räimena. Teadlaste regulaarselt võetud proovid kinnitavad seda Timo Arula sõnul kahjuks sagedamini, kui sooviks. “Proove võttes näeme, et traallaevade saakides liikide vahekorrad on tegelikult teistsugused, kui neid on raporteeritud,” märgib ta. Samas jäävad järelevalve käed siinkohal tema sõnul lühikeseks.
#000068
“Meil on tugev ajalooline toitumiskultuur räimest, aga maad nagu näiteks Rootsi, Soome või Saksamaa püüavad räime ja kilu segakoondisi massiliselt välja,” võrdleb Arula. Nimetatud riike saagi liigipuhtus eriti ei huvita, sest suuresti teevad nad saagist kalajahu ja sellest omakorda lõhekasvandusse loomset toitu. Pealegi oleks kilukoondistele keskendumine neile igas mõttes praegusest kulukam. “Selles küsimuses kompromissile minna või neile seda peale suruda on praktiliselt võimatu,” ütleb uurija.
#000070
Praegu räimepüügis toimuv pole tema sõnul midagi päris uut, sest korra on seda juba läbi elatud seoses tursaga. Teadlased rääkisid kümmekond aastat, et Läänemere idaosas tursal järelkasvu pole ja püük tuleb lõpetada. Tööstusettevõtted survestasid Euroopa Komisjoni Arula sõnul aga püüki jätkama, sest lõpetamine jätaks kümneid tuhandeid inimesi tööta.
#000071
Kala on kiiresti riknev kaup ning püüdjal on oluline leida sadamas toormele sobiva hinnaga ostja. Kui seda ei õnnestu teha, tuleb leppida turuolukorraga, mis mõnikord võib tähendada väiksemat kasumit, ning ei ole harvad ka juhtumid, kus püügiretk võib lõppeda kahjumiga. Sellest tulenevalt seati eelmisel kümnendil strateegiliseks eesmärgiks, et kalapüüdjatel peab tekkima võime kalaga turul ise kaubelda, mis eeldab esmatöötlemise ja säilitamistingimuste olemasolu. Tänu sellele on võimalik tagada kõrgem müügihind ja kalandussektori majandusmudel ei pea põhinema pelgalt odava tooraine pakkumisel.
#000076
Eesti kalanduspoliitika raames seatud strateegia elluviimiseks soodustati tootjaorganisatsioonide loomist ning riik andis võimaluse taotleda investeeringutoetust uute külmhoonete rajamiseks, mis võimaldas kala esmatöödelda ja säilitada. Alternatiivide puudumine pani kalapüüdjaid koostööd tegema ning ettevõtjad hakkasid tootjaorganisatsioonide arengusse rohkem panustama. Praeguseks on kilu- ja räimepüügiks moodustatud kolm tootjaorganisatsiooni, mis püüavad välja ligi 95% kogu Eesti kilu ja räime püügikvoodist. Kalapüüdjatele oli igapäevaseks muutunud väheväärtusliku kala sattumine püügivahenditesse ja tekkisid töötlemisjäägid, millele oli raske leida sobivat turgu. Kogused, mis ettevõtjatel tekkisid, olid märkimisväärsed ning ajapikku hakati mõistma, et üksteisega konkureerimine ei paku soovitud lahendust mitte kellelegi.
#000077
Tootjaorganisatsioonid otsisid lahendust jäätmete kasutamiseks
#000078
Nii otsustasidki kolm tootjaorganisatsiooni – Eesti Kalapüügiühistu, Eesti Kutseliste Kalurite Ühistu ja Eesti Traalpüügi Ühistu – luua uue katusorganisatsiooni, Eesti Kalatootjate Keskühistu, et leida parem lahendus tekkivate jäätmete ja väheväärtusliku kala kasutamiseks. 2018. aastal valmis Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 2014–2020 raha toel Paldiskis keskühistu uus kalajahu- ja kalaõlitehas ning 2019. aastal alustati tootmisega. Väheväärtusliku kala ümbertöötlemine vabastab ettevõtja sunnist toormest kiirelt ja odava hinnaga loobuda. Tänu kalajahu ja kalaõli pikemale säilivusele on võimalik leida turgudelt ka inimtoiduks sobimatust toormest valmistatud toodetele ostjad.
#000079
Nüüdseks töötab kalakomponenditehas pidevalt augustist kuni juuni keskpaigani, mil merel käib aktiivsem kalapüük. Ettevõtjate omavaheline konkurents on muutunud ühistegevuseks ning tehases valmistatakse väheväärtuslikust kilust ja räimest ning nende töötlemisjääkidest kalajahu ja kalaõli. Kalakomponenditehas suudab töödelda ööpäevas 250–300 tonni kilu ja räime ning nende töötlemisjääke. Tehas toodab aastas 6000 tonni kalajahu ning ligi 2500 tonni kalaõli, mis moodustab Euroopas toodetud kalajahust 1% ja kalaõlist 1,6%.
#000080
vt ettekanne: Esimene tootjaorganisatsioon Eestis, pdf
#000081
Kalakomponenditehas tõi püüdjatele kaasa rohkem paindlikkust
#000082
Kalakomponentide tehas on võimaldanud kalapüüdjatel kogu tootmisahelas vertikaalselt integreeruda – toorainet suudetakse efektiivselt püüda ja töödelda, selle ladustamiseks on olemas piisav võimekus ning turustamist koordineeritakse ühiselt. Ühtlasi annab see rohkem paindlikkust, mis võimaldab praegu Ukrainas toimuva sõja ennustamatute keerdkäikudega paremini toime tulla.
#000083
Kvaliteetne toormaterjal on üks töötlemise alustalasid. Enamik Eesti kilust ja räimest püütakse piirkondades, mis asuvad rannajoone lähedal, seepärast on värske tooraine töötlemisüksusele lähedalt võtta. Eesti Kalatootjate Keskühistu liikmed peavad tagama, et toorainevarud oleks tasakaalus – nii säilitatakse tulevastele põlvedele võimalus Läänemerest kala püüda.
#000084
Foto: Kalakomponenditehase seadmestik. Autor: Laura Freivald
#000085
Lisaks tavapärasele tootmistegevusele on järjest olulisemaks muutumas töötlemisüksuse enda keskkonnajälg. Võimalikult keskkonnahoidliku töötlemise tagamiseks on komponenditehasele rajatud oma reoveepuhasti, mille võimsus on võrreldav näiteks mõne väiksema linna reoveepuhastiga. Lisaks on tehase oluliseks osaks ka protsessiõhupuhasti, milleks kasutatakse kaheastmelist märgpuhastit (skraber). Märgpuhasti esimene aste on happeline ning teine aluseline, tänu millele neutraliseeritakse tekkivad jäätmed happe ja alusega. Tehas omab MSC CoC sertifikaati ning taotlemisel on ka MarinTrusti sertifikaat, mis COVID-19 pandeemia tõttu on oodatust kauem aega võtnud. Kalakomponenditehas on ühena vähestest Läänemere regiooni esindajatest Euroopa kalajahu- ja kalaõlitootjate ühingu (European Fishmeal and Fish Oil Producers, liige.
#000086
Toodetud kalajahu on valgurikas ja kvaliteetne
#000087
Klientidele on oluline ettevõtte usaldusväärsus, mille tagab toodete kindel kvaliteet ja stabiilsed kogused, milleks on välja töötatud kindel kvaliteedistandard. Kui näiteks kalajahu sisaldab keskmiselt 60–72% valku, siis Eesti Kalatootjate Keskühistu suudab pakkuda kalajahu, mille iga partii valgusisaldus on vähemalt 69%. Töötlemisel kasutatakse ära kogu tooraine, et vältida raiskamist, mis kvaliteetse toodangu saamiseks on väga suur väljakutse. Selliste kvaliteedistandardite järgimine tagab ajapikku püsiklientide rahulolu ja stabiilsemad tarned, mis hõlbustab kogu protsessi paremat korraldamist. Loodud on oma kaubamärk – PRO FISH meal & oil ().
#000088
Kalajahul ja kalaõlil on palju toiteomadusi, mistõttu kasutatakse seda näiteks kala- ja loomakasvatuses söötade valgulisandina. Kuna Eestis puuduvad suured töötlemisüksused, mis kasutaksid kalajahu ja kalaõli, läheb komponenditehase toodang ekspordiks. Tegu on väga spetsiifilise tootegrupiga ning nõudlus maailmaturul selle järele kasvab; tänu sellele on kliendid suutnud leida üles kvaliteetse Eesti tooraine.
#000089
Töötlemisjäägid ja väheväärtuslik kala, mida inimtoiduna ei väärtustata, leiavad tee meie toidulauale hoopis kvaliteetselt kasvatatud kala-, linnu- või loomalihana. Näiteks 1 kg kalajahust valmistatud söödast kasvatatakse täna juba 5 kg kala, mis võimaldab pakkuda kasvavale maailma elanikkonnale mitmekesisemat toitu. Komponenditehasel on palju suurem roll inimeste toiduvaruga kindlustamisel, kui ühiskond seda tajub.
#000090
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) on kuulutanud 2022. aasta rahvusvaheliseks rannakalanduse ja vesiviljeluse aastaks. Sellega soovib FAO tähelepanu juhtida väikesemahulisele kalandusele ja vesiviljeluse ehk kalakasvatustega tegelevatele ettevõtetele. Teema-aasta eesmärk on tuua nähtavale rannakalurite ja kalakasvanduste olulisus ja mitmekesisus ning rõhutada, kui vajalik on kalurite, kalakasvatajate, ametnike, teadlaste ning ka poliitikute koostöö, et paremini ära kasutada ja avardada väikesemahulise rannakalanduse ja vesiviljeluse võimalusi.
#000092
Mahult väike, väärtuselt suur on aasta juhtlause, mis koondab väikesemahulist kalandust, pidades silmas suhteliselt väikeseid majandamisüksusi, kus tegutsetakse sageli perekonna või kogukonna tasandil. Eesti mõistes mahuvad määratluse alla rannakalurid ja kalakasvatused, kelle toodangumaht võib küll olla väike, aga suureks muudab nende ettevõtmise lisandväärtus, mida taolise eluviisi kaudu pakutakse kogukonnale. Nii hoitakse elus kohalikku kultuuripärandit ja rikastatakse meie toidulauda.
#000093
Alates 2008. aastast tegutseb Eesti rannikupiirkondades kaheksa aktiivset kohalikku kalanduskogukonda, kelle tegevust toetab rahaga Euroopa Liit. Neil on kokku 738 liiget, sh kohalikud omavalitsused, kalanduse äriühingud ja FIEd, kalurite ühingud ja kalandusega seotud eraisikud, aga ka teiste sektorite esindajad ja ettevõtted. Nende tegevus põhineb kohaliku tasandi lähenemisel, kus kogukonnad ise suunavad oma arengustrateegia koostamise ja rakendamise kaudu piirkonna arengut ja viivad ellu projekte, mis pakuvad kohalikele inimestele tegevus- ja töövõimalusi.
#000094
Euroopa Liidu aastate 2021–2027 finantsperioodil kavatseb riik rannapiirkondi toetada mitme kohaliku kitsaskohta lahendamisel. Näiteks on riigil plaan aidata suurendada kogukondade sissetulekut ja parandada nende konkurentsivõimet, toetades neid kalasaagi väärindamisel, kaasaegsete turustuskanalite kasutuselevõtul, sadamateenuste mitmekesistamisel, ettevõtlus- ja finantsoskuste parandamisel ja aktiivsemal osalusel keskkonnaprojektides. Heade näidetena kohalike piirkondade senisest ettevõtlusest väärib esile toomist väikeste kalapoodide loomine, ratastel kalamüügikohtade käikulaskmine, tootearenduse vallas kalašokolaadide tootmine, võrkude ja mõrdade valmistamine rätsepatööna, kohalike kalakohvikute avamine ja muu, mis kõik edendavad väikesemahulise kalapüügi tulusust ja mitmekesistavad meie söögilauda ning kohalikku tegevust.
#000095
Kas teadsid, et üle poole maailma kaladest ja muust vees elavast toidust tuleb just vesiviljelusest? See on viimastel aastakümnetel olnud üks kõige kiiremini kasvavaid toidutootmise viise maailmas ja kasv jätkub tõenäoliselt ka tulevikus. Rohkem kui pool meie planeedil tarbitavast kalast tuleb kasvandustest, pakkudes maailma üha suurenevale elanikkonnale mitmekesisemat toidulauda. Euroopa Liidus kasvatatakse peamiselt rannakarpe ja austreid ning kaladest valdavalt lõhelisi. Hinnanguliselt tegutseb Euroopa Liidus üle 15 000 vesiviljelusega tegeleva ettevõtte. Need on enamjaolt väikesed pereettevõtted, kes pakuvad tööd kokku rohkem kui 70 000 inimesele.
#000096
Eestis on küllalt head eeldused vesiviljeluseks – meil on piisavalt puhast vett ja maad. Enamik Eesti vesiviljelustoodangust tuleb praegu veel maismaal paiknevatest kasvandustest, kuid selle kõrval on märgata huvi tõusu ka kala meres kasvatamise vastu. Eesti vesiviljeluse kogutoodang jääb aastas tuhande tonni kanti. Selle moodustab peamiselt vikerforell, mille sööb ära kohalik tarbija. Sarnaselt muule Euroopale tegutsevad ka Eestis vesiviljelusega enamjaolt maapiirkonnas asuvad pereettevõtted.
#000097
Väikeettevõtlus võimaldab turgudel ja maailmas toimuvale paindlikult reageerida. Samas muudab see ettevõtja ka haavatavamaks, kui näiteks kalavaru väheneb, konkurents suureneb või õigusruumis toimuvad suuremad muutused. Tihtilugu ei ole väiketootjate hääl selgelt kosta ning nende esindatus poliitikakujunduses jääb ebaühtlaseks. Kogukondade elujõulisust saab kasvatada lisaks otsesele rahalisele toele teemaprogrammide ja -kampaaniatega, teadusuuendustega ja heade tavade jagamise kaudu. Ühelt poolt õpetab ja juhendab selline lähenemine väikesemahulisi kalandusettevõtjaid analüüsima oma tegevust suuremas plaanis, teiselt poolt annab väärtuslikku teavet poliitikakujundajatele sektori paremaks mõistmiseks ja sellest aru saamiseks, kuidas ja mida tehakse, mis on oluline ja millest on vajaka.
#000098
Väikesed tootmisüksused on tarbijale lähemal ja nende tegevus on läbipaistev, võimaldades jagada vahetut teavet, kes, kuidas ja kellele kalapüügi- ja vesiviljelustooteid toodab, töötleb ning toiduks pakub. Nad opereerivad väikese, aga väga olulise lülina kohalikul, inimesekesksel tasandil, rikastades toidulauda ja -kultuuri omanäoliste toodetega ning pakkudes inimestele võimalusi eneseteostuseks ja ettevõtluseks. Poliitikute, seaduseandjate ja teiste institutsioonide roll on seda märgata ja toetada. Tarbijana saame aidata edendada kohalikku väikeettevõtlust, eelistades kohalikke kalapüügi- ja vesiviljelustooteid.
#000099
Avastusrohket ja maitseterikast rannapüügi ja vesiviljeluse aastat! Põnevaid retsepte leiad kalatoitude veebilehelt.
#000100
Eesti riiklike toitumissoovituste kohaselt ei ole päevas soovitatav tarbida üle 100 g liha. See on umbes 1-2 tikutopsi suurune kogus. Ometi sööb Eesti inimene keskmiselt ca 80 kg liha aastas, mis on 3-4 korda enam kui riiklik toitumissoovitus ette näeb1.
#000103
Liha- ja piimatoodete tootmine võtab 83% põllumaad ning toodab 58% põllumajandussektori kasvuhoonegaasidest.[2] Keskkonnasõbralikuks liha tarbimiseks on oluline mõelda, kust on söödav liha pärit. Sageli ei tajuta, et ka toidu tootmisega kaasneb keskkonnamõju, mis mõjutab nii kliimat, mulda, veekogusid (ka põhjavett), maastike, elurikkust jne.
#000104
Selleks, et kestlikumaid otsuseid oleks lihtsam teha, on lihafoori koondatud peamised soovitused liha valimiseks just keskkonnamõju silmas pidades. Lihafoor suunab lihatarbijaid keskkonna aspekti silmas pidades valima kestlikumat ning väiksemas koguses liha tarbima.[3] Samuti suunatakse lihafooriga lisama taldrikule ohtralt maitsvaid taimi.
#000105
Kestlikkuse taga on mitmeid märksõnu, mida lihafooris arvesse võetakse. Kindlasti mitte pole see ainult kliima mõju, mis on seotud nii kasvuhoonegaaside emissiooni kui ka maakasutusega. [4] Liha keskkonnamõju juures on oluline rääkida mõjust bioloogilisele mitmekesisusele ehk elurikkusele, pestitsiidide kasutamisest ja veekogude eutrofeerumisest. Euroopas olemasolevates lihafoorides käsitletakse ka loomade heaolu ja antibiootikumide kasutamist.
#000106
Teine toidufoor, mida tuleks järgida on kalafoor. Kalafoori juhend aitab teha keskkonnahoidlikumaid kala- ja mereannivalikuid Eestis. Juhend on koostatud teaduslikult hinnatud kalaliikide majandamise alusel.
#000107
Juhendis toodud kalaliike on hinnatud meetodiga, mis põhineb kolmel kalandust säästval põhimõttel:
#000108
Kalapopulatsioonide hetkeseis hindamiselKalapüügivahendite keskkonnamõju hindamiselKalanduse üleüldise juhitavuse olukorrast
#000109
Kalafoori järgmine aitab tarbimisharjumusi muuta ning vastavalt maailma kalavarude olukorrale ka neid kujundada. Läbi selle on võimalik muuta kalastamist ning päästa mõni ökosüsteem või kalaliik. Eesti seisukohast on oluline roll ka kalastajatel, kes kalavarude säästliku kasutamisega ei jää ilma saagist ning ei lõhu ka veekogu ökosüsteeme.
#000110
Kuidas valida kestlikumat ja kvaliteetsemat liha?
#000111
Vii ennast kurssi oma piirkonna väiketalunikega. Eelistades suurtootja asemel väiketaluniku, kus on loomadele võimaldatud elamisväärsed tingimused, oled teinud juba parema valiku. Otsi mahemärgistusega lihatooteid – nii saad olla kindel, et loomad on loomuomaselt peetud ning kohaliku mahesöödaga toidetud. Liha ostmisel sea sammud esmalt turule, laatadele või ökopoodidesse.
#000112
Üheks kestlikumaks valikuks on ka metsloomade liha tarbimine. Sedasi tarbitakse kütitud loomade liha ning ei ole tarvis eraldi söödaks loomi kasvatada.
#000113
Tarbides vähem, kuid kvaliteetsemat teeme head nii endale kui keskkonnale.
#000114