Mari-Liis Jakobson: kas valimisaktiivsus jätkab langustrendi?
#000003
Mis on neil valimistel teisiti? Kas valimisaktiivsus jätkab langustrendi? Esimesele küsimusele saab vastata juba nüüd, aga vastust teisele küsimusele peab veel veidi ootama. Mari-Liis Jakobson heidab Vikerraadio päevakommentaaris pilgu sellele, mis on eelolevatel valimistel varasematega võrreldes teisiti, ja sellele, mis pole märgatavalt muutunud.
#000004
Juba vähem kui nädala pärast – järgmisest esmaspäevast – saavad kõik Eesti alalised elanikud oma hääle anda kohalike omavalitsuste volikogude valimistel. Iga poliitikavaatleja jälgib neid valimisi veidi isemoodi. Mind huvitab ennekõike üksainus number: kas valimisaktiivsus jätkab langustrendi või õnnestub see taas väiksele tõusule puksida?
#000005
Mis on siis neil valimistel teisiti? Üheks seni kõige nähtavamaks muutuseks on välireklaami piirangu kadumine.
#000006
Viimased 16 aastat oleme harjunud pildiga, kus valimiste eel kaovad linnapildist kandidaatide suured välireklaamid ning poliitikute nägusid kohtame märksa väiksemas formaadis: trükireklaamis, teleekraanil, tänaval nännikotiga ligi astumas.
#000007
Nüüd on taas kerkinud neid hiiglama suuri naeratavaid poliitikuid nii majaseintele, tänavate kohale kui ka sõna otseses mõttes põllule. Plakatitrükkalitel ja reklaamipinna omanikel on kindlasti paremad päevad, aga eks valijana tekib ikka küsimus, mida sama loosungi sagedasem nägemine juurde annab.
#000008
Reklaamipsühholoogia ütleb, et ega need suured reklaamtahvlid meid valijatena just informeeritumaks ei muuda, küll aga aitavad kaasa brändi silmapaistvusele. Teisisõnu, valimiskampaanias aitavad need valijatel märgata, millised erakonnad või valimisliidud nende piirkonnas kandideerivad. Seega, rohkem võiks piirangu kadumisest olla kasu valimispiirkonna uutel tulijatel: veidi valimisliitudel, aga iseäranis erakondadel, kelle bränd tuntum.
#000009
Teisalt on näha, et koos välireklaami keeluga kõvasti populaarsust kasvatanud kampaaniatelgid ning valijatega kohtuvad poliitikud pole tänavapildist kuhugi kadunud. Tõsi, Eesti valijate ühest sümpaatiat pole see kampaaniavorm pälvinud. Ühtedele on see kindlasti võimalus saavutada vahetum kontakt rahvaesindajatega, kurta oma muret või küsida küsimusi, teistele aga väsitav kadalipp.
#000011
Teine suurem muudatus võimaldab valimisagitatsiooni nüüd teha veel ka valimispäeval. Varem korjati oma reklaamid tele-eetrist ja telgid tänavalt hiljemalt laupäeva õhtul kokku, nüüd aga võib veel ka pühapäeval viimaste kõhklejate veenmisega õnne proovida. Ja kuuldavasti on erakonnad üksteise võidu veel ka erinevaid tänavakampaania üritusi registreerinud.
#000012
Usun, et enamiku valijate jaoks viimane päev enam paljut ei muuda. Suurem osa valijatest annab oma hääle niikuinii juba eelvalimiste perioodil, kui valimisagitatsioon on alati lubatud olnud.
#000013
Eelmistel, 2017. aasta kohalikel valimistel eelhääletas 52,3 protsenti valijaist, 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel aga juba suisa kaks kolmandikku (67,3 protsenti) kõigist hääletamas käinutest.
#000014
"Elektroonilised valimisnimekirjad võimaldavad minna ja valida mistahes jaoskonnas oma valimispiirkonnas."
#000015
Nii et ehk aitab viimase päeva kampaaniatelk veel mõnel eksinud hingel lähima valimisjaoskonna leida. Mis on nüüd samuti hõlpsam, sest elektroonilised valimisnimekirjad võimaldavad minna ja valida mistahes jaoskonnas oma valimispiirkonnas. Ehk tuleb siit ka valimisaktiivsusele imetilluke müks ülespoole?
#000016
Kolmandaks muudatuseks on ehk seegi, et valimisnimekirjad on enamikus valimispiirkondades lühemad. Ühest küljest peaks see justkui hääletajate valikuruumi kitsendama, ent selget seost nimekirja pikkuse ja valimisedu vahel täheldatud ei ole.
#000017
Kampaaniate sisupoolel väga suuri muutusi ei paista. Kui programme sirvida, süveneb veendumus, et endiselt on kohalikud valimised ennekõike renoveerimis- ja teedeehituse valimised.
#000018
Jah, kohalik omavalitsus on koolipidaja, aga kas on ikka praktiline hakata e-õppe materjale ja lahendusi välja töötama valla või linna kaupa? Või teine näide: pole välistatud, et maksuerisused võivad aidata maapiirkondades ettevõtlust elavdada, aga kui mõned üksikud kohalikud maksud nagu tänavate sulgemise maks või parkimistasu kõrvale jätta, siis kuidas küll kohalik omavalitsus iseendale teistest omavalitsustest soodsamad maksud kehtestab?
#000021
Endiselt kohtab ka lubadusi stiilis "veel rohkem kõike": ehitame uusi teid, rajame uusi lasteaedu, loome uusi toetusi, parandame kõik ära, mis olemas on. Paratamatult tundub, et selle kõige finantseerimiseks peaks nii mõnigi omavalitsus naftaotsingud käsile võtma.
#000022
Teisalt vaatab jälle vastu laialivalguvuse meistriklass. Südame teeb soojaks see, kui paljud kandidaadid soovivad muuta oma koduvalla või –linna valitsemist kaasavamaks, kui paljud peavad oluliseks kohaliku ettevõtluskliima parandamist ning tiigrihüpet kohaliku tasandi asutustes.
#000023
Aga sageli on ikka vastuseta jäänud see küsimus "kuidas?" Kas valides poliitiku A asemel poliitiku B saab veenduda, et vallavõim on automaatselt kodanikele kuidagi avatum? Raske on ka vastu vaielda väitele, et omavalitsus peab olema ettevõtte partner ja abimees, mitte takistaja, kuid mida see tähendab?
#000024
Või siis: milliseid samme kätkeb endas valimislubadus stiilis "Tallinn peab saama targaks ja vabaks nagu ükssarvik." Mida see tähendab? Linnaametnikud hakkavad otsuseid langetama sama loominguliselt nagu seda saab endale lubada üks iduettevõte?
#000025
Siiski loodan väga, et järgmisel nädalal leiavad tee valimiskastini võimalikult paljud kohalikud elanikud. Kindlasti pole valiku tegemine paljudele – mulle kaasa arvatud – just ülemäära lihtne. Aga kohalike valimiste valimisaktiivsus on Eestis järjepanu 2009. aastast saadik langenud ning oleks viimane aeg see taas vaikselt tõusutrendi nihutada.
#000026
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.
#000028
Külli Taro: valimised on ainult sisseastumiseksam
#000029
Erik Gamzejev: "halvad analüütilised leiud" valimistel
#000030
Kaarel Tarand: meie lõunamaine omavalitsus
#000031
Rein Sikk: ära kiusa saadikukandidaati, pigem kiida teda
#000032
Raivo Juurak: mida nad meile lubavad?
#000034
Sigrid Peterson: kasu on valimisdebatist, mitte pannkoogist ja pastakast
#000036
Valimisstuudios debateerisid Pärnu kandidaadid linna tuleviku üle
#000038
Eesti Rahvusringhäälingu kanalid alustavad valimisväitlustega
#000039
Mirjam Mõttus: pakkuda on üks valija hääl...
#000040
Valimiskomisjon avaldas kõik kohalikel valimistel kandideerijad
#000041
Anna-Liisa Blaubrük: meediapädevuse arendamine hoiab ajakirjandusvabadust
#000044
Madis Müller: intresside tõstmine jätkub kiire hinnakasvu pidurdamiseks
#000045
Varro Vooglaid: advokaatidest väljapressijad tuleb korrale kutsuda
#000046
Tartu pikk võiduseeria katkes, Võru teenis vajalikku punktilisa
#000048
Luurejuht Budanov saab Ukraina uueks kaitseministriks
#000049
Reznikov: Venemaa suurpealetung võib alata juba veebruaris
#000050
Uibo: rekordeid ei tulnud, aga tulemused olid mõistlikud
#000051
"AK. Nädal" uuris, kui suured lugemishuvilised on saarlased
#000054
"AK. Nädal": kuidas sünnivad erakondade reitingud ja milline on nende mõju?
#000055
Peipsi talvine öösööming meelitas kohale sajad inimesed
#000057
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000061