Loodetavasti muudavad digiõpikud ranitsad kergemaks. Karikatuurivõistluse „Mida naerad, koolijüts?” osaleja Carol Ranna töö teemal „Vaata kooli” (Tartu loodusmaja kunstiring, juhendaja Kiira Kahro).
#000003
Klandorf tõi välja, et põhikoolis on emakeele ja kirjanduse õpikud-töövihikud olemas, aga vaja on digimaterjali. Näiteks võiks olla üks Tammsaare leht, kust edasi liikudes saaks materjali, kuidas eri klassides Tammsaaret õpetada.
#000015
Õpetajad saavad omatehtud materjali lisada e-Koolikotti, mis koondab õppekava alusel digiõppevara. „E-Koolikott võiks kujuneda korralikuks süsteemiks, nii et logid sisse ühest väravast, saad hinnata, kommenteerida. Halvema kvaliteediga materjal, millel vähe hinnanguid, nihkub otsingus automaatselt allapoole. Kui õppekava uuendatakse, peab ka e-Koolikoti materjal ajaga kaasas käima,” kirjeldas Rikka.
#000022
Õpikuid ja õppekomplekte, mis on suunatud vene keele A-keelena õpetamiseks, ei ole palju. See on arusaadav: praegu on Eestis ainult üks kool, milles vene keelt õpitakse ametlikult A-keelena. Kuid samal ajal on need õppematerjalid hädavajalikud, kuna paljudes koolides hakati viimasel ajal õpetama vene keelt 4. klassist (6. klassi asemel). Seoses sellega oleks tore vormistada digitaalformaati Lauri Leesi õpik „Vene keel – minu arm” (ammu välja antud, kuid väga populaarne) ning Jelena Koršagina sarja „Kutse Venemaale. Meie aadress on ” (kui täiendada neid õpikuid vajalike eestikeelsete selgitustega).
Varem välja antud õpikute alusel (nagu T. Kasesalu „Saagem sõpradeks”) võiks koostada häid digiõppematerjale kasutamiseks gümnaasiumis.
#000032
Koolides on kasutusel väga erinevaid inglise keele õppekomplekte maailma õpikukirjastustelt. Välismaiste õpikute nõrk koht on Eesti teema puudumine.
Eesti-teemalisi ingliskeelseid materjale leidub veebis rohkesti, nt veebileht Estonia.eu, veebientsüklopeedia Estonica, päevakajalised artiklid ja uudised ERR-i ingliskeelses portaalis, samuti Eesti Instituudi veebilehtedel. Nende materjalide puuduseks õppetöös on asjaolu, et vajaliku harjutusvara peab õpetaja koostama ise.
Võõrkeeleõppe metoodikas tuleb senisest suuremat rõhku panna õppima õppimisele, et kultiveerida analüütiliselt mõtlevaid ennast juhtivaid elukestvaid õppijaid.
#000033
Kaarel Oja, Mauruse kirjastuse juhataja:
#000036
Õpilaste käitumisprobleemid tunnis: kuidas õpetajaid nende ennetamiseks ja lahendamiseks paremini ette valmistada?Mõni algus on eriti raske – jutt õpikutest Heaks õpetajaks õpitakseHaridus ja raamatud on kõige parem vits vaenulike inforünnakute vastuKoolid tähistasid eesti kirjanduse päeva
#000053