SiteLock veebilehe turvamonitooring ja veebikaitse
CodeGuard veebilehe pilvevarundus ja turvalisus
#000001
Operatsioonisüsteemide Windows ja Linux erinevused
#000002
Millised on peamised erinevused kahe populaarse operatsioonisüsteemi, Windowsi ja Linuxi, vahel?
#000003
Esimese punktina vaatleme operatsioonisüsteemi tuuma. Tuum on mistahes operatsioonisüsteemi kõige elementaarsem ja olulisem komponent. Linuxi tuum on monoliitne, koosneb ühest failist ja vajadusel kasutatakse lisamooduleid funktsionaali laiendamiseks.
#000005
Programmide lävimine tuumaga toimub süsteemsete päringute abil. Need on standardiseeritud, mis tähendab, et sama tarkvara võib ümberkirjutamiseta toimida erinevatel Linuxi platvormidel.
#000006
Draiverid on tuuma sisse ehitatud. Suur hulk programme asub kasutajaruumis, arvestades selle graafilist kasutajaliidest. Säärane tuuma struktuur on palju ohutum, kuna kui tuuma ehitamise etapis lülitada välja moodulite tugi, on oma koodi käivitamine tuuma tasemel võimatu.
#000007
Windowsil on kardinaalselt erinev tuum. See koosneb paljudest väikestest dll raamatukogude osadest, millest igaüks vastutab kindla funktsiooni eest. Süsteemseid päringuid ei rakendata. Selle asemel kasutavad kasutajaprogrammid raamatukogusid user32.dll, gdi32.dll, kenel32.dll, advapi32.dll, mis teeb päringuid ntdll.dll-st (on otseselt seotud tuumaga).
#000008
Hal.dll raamatukogu haldab draivereid, mis ühenduvad tuumaga eraldi. Tuuma kasutajarežiim võimaldab kohandada süsteemi kergesti mistahes tarkvaraga. Ent selleks tuleb teha järeleandmisi süsteemi jõudluse osas.
#000009
Teine punkt – erinevused failisüsteemis ja ketastes.
#000010
Linuxi operatsioonisüsteem erineb Windowsi operatsioonisüsteemist failide süsteemi struktuuri poolest ja seda ei ole raske märgata. Linuxi failisüsteem algab juurest, st süsteemi sektsiooni põhikataloogist ning sealt edasi toimub teiste ketaste ühendus vajalike alamkategooriatega.
#000011
Linuxi salvestusseadmed on paigutatud tähestikulises järjekorras ning jaotised nende peal numbrilises järjestuses. Windowsi operatsioonisüsteem esitab kõike abstraktses vormis. Ketastel ja jaotistel on Linuxile sarnased klassifikatsioonid, ent see kõik on peidetud operatsioonisüsteemiga. Kasutaja näeb vaid kettaid C:, D:, E:, F: jne. Igaüks neist on eraldi jaotis kõvakettal ning üksikasjalik teave on peidetud, mis on kogemusteta kasutajate puhul isegi parem variant. Kui vaadelda failide jaotuvust, siis asub eraldi programm kaustas koos kõikide käivitatavate failide, seadetega ja ressurssidega.
#000013
Kuidas talletatakse Linuxi seaded? Seda teostatakse failisüsteemi tavalistes failides. Üldfailid asuvas kaustas /etc/. Need on kaasatud kõikide konkreetset arvutit kasutavate kasutajatega. Kasutajaprogrammide seaded asuvad kasutaja kodukataloogi peidetud alamkataloogides.
#000015
See on üsna mugav viis, eriti failide edastamisel teisse arvutisse. Programmid loovad oma konfiguratsioonifaile, millel on oma süntaks ja mida redigeeritakse käsitsi. Seadistusi saab teostada graafilise liidese abil, kuigi see on sageli kasutajale arusaamatu. Just seetõttu on käsitsi teostatav variant vastuvõetavam ja lihtsam.
#000016
Erinevalt Linuxist, salvestab Windowsi operatsioonisüsteem kõik vajalikud sätted Windowsi registris. Neid eraldavad spetsiaalsed harud ja võtmed, millele on tagatud kiire juurdepääs.
#000017
Antud meetod on ohutu ja pakub funktsioone kaugjuhtimisega seadete muutmiseks graafikaprogrammide abil. Sellel on ka omad puudused: seadeid ei saa üle kanda teisse arvutisse, kui tsentraliseeritud seadistuste süsteem on vigane, kahjustab see kogu süsteemi. Tarkvara täidab registri üsna kiiresti ja hõivab rohkesti ruumi. Seega, on iga kasutaja isikliku eelistuse küsimus – kas valida Linux või Windows.
#000018
Millised on juhtimise erisused? Linux on mitmekasutajasüsteem. Failidele on kolm juurdepääsu taset: kasutaja-omanik, kasutajate grupp ja teised. Saadaval on kolm juurdepääsuparameetrit: lugemine, salvestamine ja täitmine. Juurdepääsu nimekirjad ACL-, SELinux- ja AppArrmor on välja töötatud turvalisuse tagamiseks, vaatamata oma vähesele populaarsusele. Windows on arendatud ja mõeldud ainult ühele kasutajale ning see põhjustas ka probleeme süsteemi turvalisuses. Mitmekasutajasüsteem lisati mõnevõrra hiljem. See sisaldab peale omaniku ka gruppe ja teisi kasutajaid, üksikasjalikke ACL-i juurdepääsu loendeid. Seetõttu ei ole antud erisuse vahe kahe operatsioonisüsteemi võrdluses liiga suur.
#000019
Programmide ja uuenduste haldamise eripärad.
#000020
Linuxil on tarkvarapakettide hoidlad, mis tähendab, et pole ka erilist tarvidust veebist tarkvara allalaadimiseks. See tähendab turvalisust, usaldusväärsust ja võimalusi uuendusteks. Uuendamisprotsess toimub käepäraselt ühe käsuga kogu süsteemile kasutajale mugaval ajal.
#000022
Windowsil puuduvad hoidlad. Vajaminev tarkvara tuleb veebist alla laadida ja installida iseseisvalt. Programmid uuenevad ise, nagu ka operatsioonisüsteem, mõnikord kasutajale väga ebamugaval ajal. Uuendamiseks on vajalik ka süsteem taaskäivitada.
#000023
Nagu näeme, on kahe populaarse operatsioonisüsteemi erinevused märkimisväärsed. Ent operatsioonisüsteemi valik on maitse küsimus. Ühed kasutajad eelistavad Linuxit, teised ei kujuta oma elu ette ilma Windowsita. Operatsioonisüsteemi kasutamine sõltub eelkõige kasutaja püstitatud eesmärkidest.
#000024
Meie teenuste seast leiate nii Linux kui ka Windowsi operatsioonisüsteemidega serverid.
#000025
SiteLock veebilehe turvamonitooring ja veebikaitse
#000027
Kasutame küpsiseid sisu ja reklaamide isikupärastamiseks, sotsiaalse meedia funktsioonide pakkumiseks ning liikluse analüüsimiseks. Edastame teavet selle kohta, kuidas meie saiti kasutate, ka oma sotsiaalse meedia, reklaami- ja analüüsipartneritele, kes võivad seda kombineerida muu teabega, mida olete neile esitanud või mida nad on kogunud teiepoolse teenuste kasutamise käigus.
#000029