Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000002
Miks õppida merd tundma muuseumis?
#000003
Avaveelise eluviisiga mereeluka omailma kasvõi osaliseks mõistmiseks tuleb inimesel teha väga suur hüpe.Näitus „Tundmatu ookean“ on avatud 25. aprillini, „Läänemeri maailmameres“ 18. juulini Lennusadamas.Merd saab tundma õppida mere ääres, aga mitte ainult.
#000005
Avaveelise eluviisiga mereeluka omailma kasvõi osaliseks mõistmiseks tuleb inimesel teha väga suur hüpe.
#000006
Näitus „Tundmatu ookean“ on avatud 25. aprillini, „Läänemeri maailmameres“ 18. juulini Lennusadamas.
#000007
Merd saab tundma õppida mere ääres, aga mitte ainult.
#000008
Eesti õpetaja on oma ala proff ja teab hästi, et põnevas ja autentses keskkonnas õppimine aitab õpilastes huvi tekitada ja neil õpitavast aru saada. Ta teab, et õppekäigul saab tuge õppekava õpiväljunditele – aga mitte ainult, saab ka õpilasi inspireerida nende tuleviku karjäärivalikute teemal. Seepärast tundub loogiline, et merd tuleb tundma õppida ikka mere ääres, mitte toas. Ja seda me ka soovitame, aga mitte ainult.
#000009
Selleks, et saada aru, mis vee sees või vee all toimub, ei piisa ainult mere ääres või merel viibimisest. Inimestena on meil väga raske ette kujutada elu vees. Inimene on pinnaelanik, kes liibub vastu maismaad nagu mereranna kividelt tuttav libe rohekas baktermassist moodustunud biokile. Väikseimgi kalamaim on meist osavam kolmemõõtmelises ruumis navigeerima. Seega tuleb meil avaveelise eluviisiga mereeluka omailma kasvõi osaliseks mõistmiseks teha väga suur ja empaatiline hüpe.
#000010
Merekaldalt või -pinnalt on heade uurimisriistade ja põhjalike eelteadmisteta praktiliselt võimatu saada ülevaadet mere fantastilisest elurikkusest või viimasel ajal pigem selle ähvardavalt kiirest kaost, veealuse maailma topoloogiast, veekihtide omadustest jms. Ehkki rannaäärset liigirikkust, pinnavee füüsikalisi ja keemilisi omadusi saab lihtsate uurimisriistade abil uurida ka kaldalt.
#000011
Kui ajalooliselt on tavaks olnud uurida, mõõta ja hinnata teiste liikide keerukust ja väärtust inimesega võrdlemise teel, siis nüüdisaegne mereteadus muutub järjest tundlikumaks ja kontekstipõhisemaks.
#000012
Sukelriistad võimaldasid juba üle saja aasta tagasi veesügavusest kätte saada elusolendeid, kes toodi pinnale, teadmata, millist keerulist lõimetishoolet kala oma järeltulijatele pakub või milliseid luminestseeruvaid omadusi on ta äärmiselt keerukal nahal. Rääkimata sellest, millist olulist rolli see isend või kogu tema esindatav liik mere ökosüsteemis mängis. Moodne mereuurija on aga targem. Ta paigutab väga vähe kaaluva kaamera haiuimele või saadab merikilpkonda matkiva voolujoonelise roboti veepõhja uurima. Pilt, mis tänapäeva mereuurijale avaneb, on seega rikkalikum ja eelarvamustest vähem kammitsetud.
#000013
Ja ehkki meil võib olla endiselt keeruline endast oluliselt erinevaid olendeid mõista, võimaldavad teaduse edusammud meil veealust elu varasemast palju lähemalt tundma õppida. Me saame allveeroboti abil kaasa elada näiteks absoluutselt hurmavale, täiesti üksildasele ja hämmastavalt osavale värvusemuutjale, kaheksajalale, kes mõne liigikaaslasega kohtudes sööb ta ära või paaritub ja muutub kohe pärast paaritumist seniilseks.
#000014
Äärmiselt intelligentsel kaheksajalal on aju igas kombitsas ja ka peas ning kui tal kahetsusväärse rüseluse käigus mõni kombits küljest murdub, elab see üksildast elu, kuni näljasurm temast võitu saab – kombits proovib küll endiselt toitu suhu asetada, aga suud ega seedeelundeid enam pole ... Selline tundlik vaade veepinna alla paneb meid vastutustundlikumalt suhtuma ka merepõhjas leiduvatesse maavaradesse, nende kaevandamisse ning merre rajatavate objektide võimalikku keskkonnamõjusse.
#000015
Niisiis on merekeskkonna arusaadavamaks tegemisel oluline roll just mere uurijatel, interdistsiplinaarsetel teadlastel: merebioloogidel, -füüsikutel, -arheoloogidel, -geoloogidel jt spetsialistidel, kes merega seotud andmeid koguvad ja tõlgendavad.
#000016
Eesti Meremuuseumi näitus „Tundmatu ookean. Läänemeri maailmameres“ on just õige koht, kus tutvuda selle nn tõlkimise protsessiga: kuidas merd uuritakse, kuidas andmetest saab uus teadmine inimkonna ühisteadvuses. Nii laiapõhjalist näitust Läänemerest ja Läänemere uurimisest pole siinmail varem nähtud. Ka maailmamerd käsitlev osa on meie piirkonnas esimest korda.
#000017
Seega tasub meresõpradel kiirustada, et näitust külastada või oma õpilased siia tuua. Kuidas muidu saaks kaduda visalt püsivad arvamused, et kalad ei tunne valu (tunnevad ikka, lisaks paljule muule, sest neil on meeleelundeid, mida meil polegi), või et vee all on igal pool ühesugune külm ja pime (külm, pime ja kahtlemata täiesti märg võib seal ju meie standardite järgi olla, aga ühesugune kaugeltki mitte).
#000018
Ja olgu öeldud, et Lennusadamasse tulles ei jää Läänemeri ka päriselt nägemata.
#000019
Näitus „Tundmatu ookean“ on avatud 25. aprillini, „Läänemeri maailmameres“ 18. juulini Lennusadamas.
#000020
Näitustele loodud muuseumitunnis „Salapärane veealune maailm“ selgub, miks ja kuidas maailmamerd uuritakse, kui kaugele sellega on jõutud ning mida on juba avastatud. Õpilased kehastuvad mereteadlasteks ja otsivad koostööd tehes vastuseid uurimisküsimusele. Tundi saab tellida õppeaasta lõpuni, alates 26. aprillist keskendub tund Läänemerele.
#000021
Teaduse ja tehnika arengu mõju keskkonnale ja ühiskonnale ilmneb nii muuseumitunnis „Salapärane veealune maailm“ kui ka „Lugu loos“. Viimases tutvutakse ajaloosündmustega, mis viisid allveelaeva leiutamiseni. Lisaks allveelaeva prototüübi Hunley testimisele käiakse allveelaevas Lembit ja tutvutakse seikadega tema kirjust ajaloost ning samal ajal Eestis aset leidnud sündmustega. Seejuures tuleb välja riigi ja riigikaitse olemus ning vajadus.
#000022
Peale Lembitul käimist saavad õpilased iseseisvalt tutvuda Eesti ühe silmapaistvaima mereväeohvitseri kaptenmajor Bruno Linnebergi eluga. Näitus, mille pealkirja lahtimuukimiseks tuleb kasutada šifreerimisketast, avab esmakordselt ukse kodumaise luuretegevuse põnevasse ja ohtlikku maailma 20. sajandi esimesel poolel. Näitust täiendab raamat.
#000024
Lasteaia vanemat rühma ja algklassilapsi ootame alates aprilli keskpaigast merele!
#000025
Koostöös Meretakso kapteni ja Lennusadama sadamajuhiga leiab Lennusadama jahisadamas aset mereohutuse programm. Lapsed õpivad kasutama merepäästevahendeid ning saavad sõita merel, kus saab ise proovida rooli keerata ja raadiosidet kasutada.
#000026
Püsinäitus „Meri tornis“ Paksus Margareetas.
#000027
Renoveeritud muuseumile omistatud arvukad auhinnad tõstavad muuhulgas esile head ligipääsetavust ja tehnoloogiakasutust. Tulge õpilastega avastama! Saadaval ka muuseumitunnid.
#000028
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000030
Õpilaste käitumisprobleemid tunnis: kuidas õpetajaid nende ennetamiseks ja lahendamiseks paremini ette valmistada?Mõni algus on eriti raske – jutt õpikutest Heaks õpetajaks õpitakseHaridus ja raamatud on kõige parem vits vaenulike inforünnakute vastuKoolid tähistasid eesti kirjanduse päeva
#000033