UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Eestil puudub ülevaade, kui palju koolilõpetajaid jätkab õpinguid välismaal
#000005
Eestis lõpetab igal aastal keskkooli üle 6000 noore. Neist umbes 3000st saavad Eesti ülikoolides ja kõrgkoolides tudengid. Mis saab aga ülejäänutest? Kui palju läheb näiteks välismaistesse kõrgkoolidesse, sellest puudub Eestil ülevaade.
#000007
Üha rohkem Eesti gümnasiste teeb pärast keskkooli otsuse minna kõrgharidust omandama välismaale, paraku ei tea me kui palju neid on.
#000008
Riiklik statistika selle kohta, kui palju noori välismaale õppima läheb, võtab arvesse vaid neid noori, kes on astunud Eesti ülikoolidesse või kõrgkoolidesse ja seejärel läinud välismaale lühemaks või pikemaks perioodiks.
#000009
Eelolev graafik tugineb haridusstatistika andmebaasil Haridussilm. Välja võetud andmed on registripõhised, mis tähendab, et need andmed ei tugine küsitlustel ega muul sellisel, vaid inimeste kohta registritesse kantud andmetel.
#000010
Graafikul olev punane tulbalõik näitab nende noorte osakaalu, kes ei jätka õpinguid Eestis. Mõistagi ei tähenda see veel automaatselt, et kõik need noored lähevad välismaa ülikoolidesse. Pigem on nende hulgas suurem osa keskkoolilõpetanuid, kes otsustasid pärast gümnaasiumi võtta näiteks vaba aasta. Kindlasti on neidki, kes ongi otsustanud mitte jätkata oma haridusteed.
#000011
Ja siis on selle punase osa hulgas noored, kes jätkavadki oma õpinguid välismaa ülikoolides, kuid sellest ei jää ühessegi registrisse andmeid. Nende osakaal, kes Eestis õpinguid ei jätka, on aasta-aastalt kasvanud. See võib olla mistahes põhjusel, kuid võib olla ka seetõttu, et järjest enam noori otsustabki minna kõrgharidust omandama välismaale.
#000012
Kui vaadata vastuvõtuarve, siis igal aastal asub bakalaureuseõppesse õppima enam kui 5000 tudengit, ning ligi 4000 tudengit rakenduskõrgharidusse või integreeritud (BA + MA) õpesse. Kui gümnaasiumilõpetajaid on kõrgharidusse vastuvõetutest umbes 60 protsenti, siis kust tulevad ülejäänud?
#000013
Need ülejäänud umbes 3000 inimest on need, kes on võtnud vaheaasta pärast keskkooli, ajateenistujad, samuti täiskasvanud õppijad, kes tulevad kas esimest või mitmendat korda ülikooli.
#000014
Seega saab välismaale minejate hulka üksnes tuletada. Selleks võib appi võtta näiteks viimase Eurostudenti uuringu, kus käsitletakse ka tudengite mobiilsust ehk välismaal õppimas käimist.
#000015
Uuringus tuuakse välja, et neid, kes taotlevad rahastust mõne organisatsiooni kaudu, on kokku 69 protsenti tudengkonnast. Ligikaudu 18 protsenti välismaale õppima siirduvatest noortest otsib selle jaoks rahastuse omal käel. Kui selle pinnalt tuletada, et 18 protsenti rahastab ise oma välismaal õppimist, siis Eesti puhul võiks igal aastal kooli lõpetanutest välismaale edasi õppima siirdujaid olla ligikaudu 300.
#000016
Nii haridusministeeriumist kui sihtasutusest Archimedes küsides, said ERR Novaatori toimetajad vastuseks, et riiklikult sellist statistikat ei koguta ning kõik, millega nemad aidata saavad ja mis on vahest kõige ülevaatlikum, on UNESCO andmestik.
#000017
Selle kohaselt on aastatel 2011–2017 olnud pidevalt välismaal õppimas üle 4000 Eesti päritolu tudengi.
#000018
Uurimise peale jõudsime aga selgusele, et UNESCO saab oma statistika haridusministeeriumitelt ning seega kajastuvad selles jällegi vaid need õppurid, kes on läinud välismaale mõne mobiilsusprogrammi kaudu ehk kes juba õpivad Eesti ülikoolis või kõrgkoolis.
#000019
Keskkoolilõpetajad ei pea teavitama, mida nad pärast üldharidusetee lõppu teevad. Registrid annavad küll infot, kuid pole head ülevaadet just neist, kes Eestis edasi õppima ei asu. Üsna tõenäoline on, et teistelgi riikidel puudub hea ülevaade nende õppuritest, kes omal käel välismaale õppima läinud.
#000021
Video: ühiskonnale pole saadetud selget sõnumit kõrghariduse väärtusest
#000022
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000024
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000025
Digivahendi kasulikkus õppetöös sõltub enim selle kasutajast
#000026
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000027
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia
#000028
USA uuring: lapsevanemad soosivad laste viisakusvalesid
#000029
Minutiloeng: koolitükiga eksides õpitakse sügavamalt
#000031
Uuring: ülikooli keelepoliitika peab toetuma tegelikule suhtlusele
#000032
Seadusemuudatus sunniks üliõpilasi erialavalikut rohkem läbi mõtlema
#000033
Sotsiaaluuring: pidevalt õppimine teeb õnnelikuks
#000034
Teadlane seletab, miks Eesti õpilastel silmad ei sära
#000035
USA haridusekspert: Eesti õpetajaskond tundub olevat haihtumise veerel
#000036
Lasteaiaõpetajad peavad õpetust lapsekeskseks, kuid uuring näitab muud
#000037
Loova õppimise ekspert: lastele tuleb anda võimalus vigu teha
#000038
President annetas teenetemärgi mitmele teadlasele
#000039
Tehisintellekt hiilib vargsi kohtunike töölauale
#000041
Selgusid parimad noorteadlased kolme minuti loengutes
#000043
Matemaatik: tunnis ette antud arvutusülesannete lahendamine on ajaraisk
#000044
Usklikkus ja intelligentsus – kas religioossus mõjutab matemaatikateadmisi?
#000045
Mida õppida, et tulevikus jaguks ka tööd?
#000046
Berliini erakooli ime: kool ilma tunniplaani ja hinneteta laseb õpilastel teha eksami näiteks seiklusmatkana
#000047
Meediakasvatuse õppejõud: likvideerida tuleks vanemate liigoptimism, et nutivahend üksi arendab
#000048
Ühe minuti loeng: Lapsed õpivad joonistama pealesurutud juhendamiseta ja piiramiseta
#000049
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000050