Harri Tiido: geopoliitilisest askeldamisest euro-atlantilisel maastikul
#000003
Vikerraadio saatesarjas "Harri Tiido taustajutud" on seekord vaatluse all Ameerika Ühendriikide ja Venemaa suhted. Ida-lääne uue lepingulise baasi kujundamine euro-atlandi julgeolekule võiks olla president Joe Bideni jaoks atraktiivne siht ka iseenese koha vormistamiseks ajaloos, märgib Tiido.
#000004
Igal rahval on ajaloomälu. Põlvkonniti ja ajas võib see kas tuhmuda või eredamaks muutuda, kuid see on olemas. Eriti terav kipub ajalooline mälu olema geopoliitilistel murdejoontel paiknevatel rahvastel, kelle hulka ka meie kuulume. Näiteks kohanimed, nagu Jalta või München ei pruugi aafriklastele suurt midagi tähendada peale geograafilise punkti. Meie jaoks on neil aga tugev ajalooline mekk küljes.
#000005
USA ja Venemaa presidendi hiljutise telefonikõne järel on mainitud kohanimesid kommentaarides korduvalt pruugitud. Tõmbume korraks vaidlusmaastikust kõrvale ja vaatame pilti üldistavalt. Kaks suurriiki jõudsid väidetavalt mingile kokkuleppele alustada arutelu sõjalise konflikti vältimiseks ja pingete leevendamiseks. Sellise põhimõttelise eesmärgi vastu ei tohiks kellelgi midagi olla. Millised on osapoolte võimalikud soovid selles kontekstis?
#000006
Venemaa eesmärk on sundida kollektiivset läänt USA juhtimisel laua taha, et seal saavutada juriidiliselt siduvalt oma soovide täitmine ja Moskva tunnistamine taas Suureks Teiseks. Tahetakse NATO mõne varasema otsuse ametlikku tühistamist või muutmist, läänepoolseid kohustusi tõmmata Euroopasse piir, millest too üle ei laiene ja/või millest kaugemale NATO pinnal ei tohi relvastust paigutada.
#000007
Sisuliselt oleks tegemist mõjusfääride jagamisega lepingulisel alusel. Osad riigid kuulutataks ametlikult Venemaa mõjusfääri kuuluvaiks. Ja oma sfääris saaks kumbki pool teha enam-vähem kõike, mida tahab, kuigi valdavalt seda, millega Venemaa nõus on.
#000008
Iseenesest ei ole midagi kummalist selles, et ühel suurriigil on taolised ambitsioonid. Teine asi on aga selles, et mõttes võib neid soove hellitada, kuid arvesse tuleks võtta ka rahvusvahelist õiguskeskkonda ning teiste riikide ja rahvaste arvamust. Seda ei pea Venemaa vajalikuks, Moskva on taandunud täielikult impeeriumikesksele mõtlemisele.
#000009
Varem mainitud eesmärgi saavutamise plaanis võib veaks lugeda Vladimir Putini mõni aeg tagasi üllitatud kirjutise Ukraina teemal. Selles ütleb ta sisuliselt otse, et Ukrainat ja ukrainlasi ei ole olemas ega saagi olemas olema. Tegemist on Vene aladega ja seal toimuva üle peab otsustama Venemaa.
#000010
Selle järel on raske uskuda väiteid, nagu oleks Moskva soov Ukraina kriisi lahendamine kõigi osapoolte huve arvestades. Kuid Putin ilmselt vastuolu ei näe. Ta vaatleb seda seisukohta ilmselt ühes paketis sõjalise agressiivsuse kasvatamisega, mille eesmärk on juhtivad lääneriigid laua taha tuua.
#000011
Ja ilma nende tüütute NATO-pudilastega, sest mingit võrdsust alliansi liikmete vahel Putin ei mõista. Pealegi on praegu paslik aeg ka Vene nõudmiste sisendi andmiseks NATO tegemisel olevasse strateegilisse kontseptsiooni.
#000012
Ameerika poolelt on pilt teine. USA püüab juba mitme presidendi jagu vähendada välismaiseid sõjalisi pingeid ja kohustusi. Selles plaanis oli ka Afganistanist lahkumine õige, kuigi halvasti teostatud.
#000013
Teiseks on USA jaoks põhivastane Hiina, millega tegelemiseks oleks vaja muud probleemid laualt maha saada. Sõjategevuse vältimine Ukrainas koos ohu kõrvaldamisega selle kandumiseks mõne NATO-maa pinnale ja sellest tulenevate jamadega on ju positiivne.
#000014
Nõustumine Moskva nõudmisega pidada kõnelusi tolle murede üle kitsamas formaadis võib samuti tunduda kitsast omahuvi seisukohast paslik. Washington lähtub eelkõige iseenese huvidest, mis on ka loogiline.
#000015
"Kissinger on alati olnud täielik realist ja mingite väikeste riigihakatiste huvid on USA suurte huvide kõrval tema jaoks täiesti kõrvalise tähtsusega."
#000016
Kui keegi arvab, et Valgel Majal oleks vaja uut Henry Kissingeri, kes suudaks kriise hallata, siis mina teda küll ei igatseks. Kui USA poliitikat juhiks praegu varjust Kissinger, oleks ma palju murelikum. Kissinger on alati olnud täielik realist ja mingite väikeste riigihakatiste huvid on USA suurte huvide kõrval tema jaoks täiesti kõrvalise tähtsusega.
#000017
Ida-lääne uue lepingulise baasi kujundamine euro-atlandi julgeolekule võiks olla president Joe Bideni jaoks atraktiivne siht ka iseenese koha vormistamiseks ajaloos. Taktikalised järeleandmised Putinile oleks justkui eesmärki silmas pidades õigustatud. Seda kõike aga põhimõteteväliselt seisukohalt.
#000018
NATO vaatevinklist võiks üldplaanis olla võimaliku sõjalise konflikti vältimine positiivne eesmärk. Suurte liikmesmaade seisukohalt võiks väiksem kohtumise formaat kõnelusteks Venemaaga olla isegi kütkestav, kuna neidki võib osade idapoolsete klähvijate juuresolek pigem häirida. Seda vähemalt emotsionaalsel tasandil.
#000019
See on ka üks põhjus, miks NATO-s ei tasu väikeriigil iga asja pärast lärmi lüüa, vaid pigem läheneda asjadele kaalutletult. NATO ja Venemaa suhete arutamiseks on formaat olemas – NATO-Vene nõukogu, mille kokkukutsumist on NATO ju ka pakkunud. Kuid Venemaa on selles osas stepsli välja tõmmanud.
#000020
Teoreetiliselt oleks võimalik ka väiksema kõnelusteformaadi võimaldamine. Selleks peaks NATO täies koosseisus otsustama, et ühiste huvide nimel volitatakse riike X,Y ja Z pidama Venemaaga läbirääkimisi ühiselt kokku lepitud seisukohtade alusel. Tulemused omandaksid aga jõu alles pärast seda, kui NATO on need täies koosseisus heaks kiitnud.
#000021
NATO peasekretär on kinnitanud, et laienemine on vaid alliansi ja võimaliku kandidaatriigi vaheline asi ning NATO territooriumil toimuv on alliansi asi. Siin võib isegi Venemaale palli tagasi visata, öeldes, et relvastuse ja vägede liigutamine alliansi ulatuses või Ukraina pinnal on NATO ja Ukraina siseasi. Nii nagu Moskva on väitnud, et relvajõudude liigutamine tema territooriumi olla pelgalt Vene siseasi.
#000022
Kuid ükskõik, mis koosluses kohtumine Venemaaga toimuks, peaks juba ette kinnitama ühte põhimõtet. Mida seal ka ei otsustataks, ei saa see jõustuda enne, kui viimne kui üks alliansi liige on selle heaks kiitnud. Ehk isegi kui Venemaal õnnestub protsessis osalejate jagamine väärikateks ja kääbikuteks, ei tohi see lõpptulemuse osas olukorda muuta. Põhimõtteid ei tohi seega lasta murda.
#000023
Ja üks pisiasi veel. Moskva ei ole kunagi hinnanud järeleandlikkust. Gruusia sõja järel prooviti moosimist ja tulemuseks olid Krimm ja Donbass...
#000024
Raul Rebane: Vene televisioon ja Valgevene
#000025
Venemaa: meie ettepanekud peaks sõja ära hoidma
#000026
"Välisilm": Läänel on Putiniga läbirääkimisteks taas palju halbu valikuid
#000028
Lääs pöörab aina enam tähelepanu Hiina tegevusele
#000029
Hiina: USA demokraatia on massihävitusrelv
#000031
USA on valmis dialoogiks Venemaaga, kuid formaadis pole selgust
#000032
Stoltenberg: kõik NATO liitlased toetavad Ukrainat
#000034
Anna-Liisa Blaubrük: meediapädevuse arendamine hoiab ajakirjandusvabadust
#000042
Peeter Kaasik: boikoteerida olümpiamänge või mitte?
#000043
Enn Tupp: pidage sõda, aga mitte minu õues
#000044
Varro Vooglaid: advokaatidest väljapressijad tuleb korrale kutsuda
#000045
Helen Sildna: Eesti muusika prestiiži tõstmine on meie kõigi ülesanne
#000046
"Eeva" jõudis esimese Eesti filmina Berlinale lühifilmide võistlusprogrammi
#000047
Kontaveit säilitas positsiooni, Kanepi langes
#000048
Beyonce'ist sai maailmas enim Grammy auhindu võitnud artist
#000049
Türgit tabas võimas maavärin, hukkus mitusada inimest
#000050
CNN: Ukraina väed valmistuvad karmiks kevadeks
#000053
Sikkut: Ryanair ei löönud ust kinni
#000056
Times: Kreml muretseb, et marurahvuslased võivad teha riigipöörde
#000057
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000058