UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Isikliku maaomandi juured viivad hiliskeskaega
#000005
Maaga seotud õiguste teket seostatakse põlluharimise tulekuga 12 000 aastat tagasi, kuid tegu polnud üksikisiku omandiõigusega, vaid reeglitega ühiseks tegutsemiseks. Autor/allikas: Bluemoose/Wikimedia Commons
#000006
Sel suvel on avalikkuses palju tähelepanu pälvinud mooni- ja rapsipõldude omanike ning põldudele radu tallavate õieilunautijate vahel lahvatanud konfliktid. Kuidas on maa omand ühes kõigi peremehe õiguste ja talle kehtivate piirangutega kujunenud?
#000007
Jurist Kärt Vaarmari selgitab suvises Horisondis, et ürgühiskonnas maa omandiõigust ei tuntud. Keskaegses Euroopas oli valdavaks maaomandisüsteemiks pärisorjusega seotud feodaalomand.
#000008
Idee, et igaüks võib maad omada ja omandada, hakkas Euroopas kanda kinnitama 15. sajandi paiku. Inglismaal oli üks selle põhjusi tarastamine – seni ühismaana kasutusel olnud karjamaade tarade abil tükkideks jagamine. Ehkki maade saagikus ja viljakus seeläbi kasvas, koondus maa tarastamise tagajärjel suurmaaomanike kätte.
#000009
Šoti ajaloolane ja kirjanik Andro Linklater on kirjeldanud, kuidas see muutis senist feodaalsüsteemi – maid ei kasutatud enam kogukonna ülalpidamiseks, vaid sissetulekuallikana, ning feodaalid, kes seni olid maid talupoegadele kasutada andnud ning seeläbi neile toidu ja peavarju taganud, ajasid inimesed oma maadelt välja.
#000010
Maatehingud võimaldasid rikastuda ning kõigest kahe põlvkonna jooksul jõudis oluline osa Inglismaa kõige tootvamast maast uute omanike – Londoni kaupmeeste, talupidajate, valitsusametnike jt – kätte, kes otsisid kindlat investeeringut.
#000011
Teise olulise põhjusena võib nimetada väljarännet Uude Maailma. Ookeani taga ootasid väljarännanuid ees näiliselt lõputud valdused, mis eurooplaste silmis peaaegu et anusid hõivamist ja harimist.
#000012
"Eraomand maale tekib n-ö esimese hõivamise kaudu ning seda õigustab inimese töö – maa harimise ja selle tootvaks muutmise."
#000013
Selleks, et igaühel oleks võimalik maad omandada, tuli senist lähenemist maaomandile põhimõtteliselt muuta. Nii leidsid mitmed 17. sajandi mõtlejad ja jutlustajad (nt John Winthrop ja John Locke), et eraomand maale tekib n-ö esimese hõivamise kaudu ning seda õigustab inimese töö – maa harimise ja selle tootvaks muutmise.
#000014
Muidugi tekitas see kohe küsimuse, mis saab Uue Maailma põliselanikest – kas ka neil on maale mingeid õigusi? Kaasaegsete mõtlejate arvates ei saanud põliselanikke maaomanikena käsitleda, sest nad ei olnud maatükke piiritlenud ega neid püsivalt asustanud. Samuti ei harinud nad maad ega tegelenud seal karjakasvatusega.
#000015
Jõukuse allikana kirjeldab maad oma kuulsas teoses „Rahvaste rikkus“ (Wealth of Nations, 1776) ka šoti filosoof ja majandusteadlane Adam Smith – just maas ja töös pidi peituma rahva tõeline rikkus, sest vajadus toidu järele muutis põllumajanduse majanduse keskseks mootoriks. Smithi vaated panid aluse tänapäevasele liberaalsele turumajandusele.
#000017
Fotod: lilledest kirev rapsipõld on omanikule nuhtluseks
#000025
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000026
Graafik: Venemaa sõda nihutas viimsepäeva kella seierid hukule lähemale
#000027
Doktorant: riigivalitsemises nügimise kasutamine viib libedale teele
#000031
Sisserändajal võib Euroopas olla kergem palgatöö asemel ettevõte avada
#000034
Inimesed on saanud lapsi keskmiselt umbes 27-aastaselt
#000035
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000041
Teadlased: eesti kirjandus elab hästi, aga rahastamine valmistab muret
#000043
Doktoritöö näitab, kuidas elukeskkond võib rahvuslikku kuuluvust muuta
#000046
Teadlane: maailm ei ole aja jooksul muutunud vägivaldseks ja ebaturvaliseks
#000050
Uuring: Eesti naistippjuhid panevad karjääriedu pigem hea õnne kui enda tööpanuse arvele
#000052
Etnobotaanik: looduslike taimede kasutus tuleb n-ö emapiimaga kätte saada
#000055
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000056