Väikemõisa - mõisakompleks Viljandi külje all
#000001
Müügile on tulnud suurepäraseid võimalusi pakkuv mõisakompleks, mis asub Viljandi kesklinnast vaid 3km kaugusel.
#000002
Hakka ise mõisahärraks või mõisaprouaks või paku majutust Viljandit külastavatele turistidele. Või siis korralda ise üritusi suurte saalidega maakivist rajatud kõrvalhoones.
#000003
Võõrandatava kinnistu suurus on 19 981m2. Väikemõisa kinnistule on koostatud detailplaneering, mille järgi võõrandatava kinnistu kasutusotstarbed on toitlustus ja teenindushoone maa, majutushoone maa, asutuse maa või üksikelamu maa. Kinnistul asuvad mõisa peahoone (ehitisregistri kood 120713459), mõisaaegne abihoone (ehitisregistri kood 120720540) ja abihoone (ehitisregistri kood 112027329).
#000004
Planeeringualal asuvad kultuuriministri 15.12.1997 määrusega nr 79 "Kultuurimälestiseks tunnistamine" muinsuskaitse alla võetud kinnismälestised: Väikemõisa mõisa peahoone (nr 14639) ja Väikemõisa mõisa abihoone (nr 14640). Kinnismälestiste projekteerimise ja restaureerimistööde läbiviimisel tuleb lähtuda muinsuskaitseseadusega kehtestatud regulatsioonidest.
#000008
Peahoone on juugendstiilis. Kogu hoone liigendatus on rajatud kontrastidele materjalide osas. Maja kõrge sokkel ja peakorrus on laotud värvikas maakivi-tellise segatehnikas. Teine korrus on aga krohvitud ning viilude ja räästaste alt kujundatud tumeda vahvärgiga. Peafassaadi ette on paigutatud puitpitsdekooriga lahtine veranda. Silma hakkab ka võlvitud peasissekäik ja maja jõepoolset külge kujundav kõrge erker. Ebasümmeetria, mis valitseb välislahenduses, jätkub ka siseplaneeringus: hoones leidub mitmesuguse suuruse ja kujuga ruume. Praeguseks on majas säilinud trepp ja siseuksed.
#000010
Hoone ehitamisel on väga hästi arvestatud ilmakaartega - alates päikesetõustust kuni loojanguni paistab päike peamistesse ruumidesse.
#000011
EHR andmetel on peahoones 9 tuba, tegelikkuses on kolme maapealse korruse peale kokku 13 tuba. Enamike tubade juurde on välja ehitatud ka WC koos pesemisvõimalustega.
#000012
Ehitisregistri andmetel on peahoone kasutusele võetud 1902. aastal. Hoone üldpind on 766,1m2 ja ehitusalune pind 460m2.
#000013
Ehitisregistri andmetel on kõrvalhoone kasutusele võetud 1902. aastal. Hoone suletud netopind on 375,2m2 ja ehitusalune pind 550m2.
#000017
Hoone esimesel korrusel on kaks suurt ruumi, vahekorrusel suur saal ning kogu teise korruse ulatuses suur ja võimas saal. Lisaks on hoones korralik kelder ning väljaehitatud liftišaht.
#000018
Krahvi Rantso on abihoonena valminud 1998. aastal. Välisilmes on soovitud luua mõisahoonega kenasti kokku sobivat lahendust.
#000019
Puidust hoones on kokku kolm ruumi, mida kasutatakse panipaikadena.
#000020
Väikemõisa nimi on tulnud hoone esimese nime tõlkest "Kleinihof" - "klein" tähendab väike ja "hof" tähendab mõis.
#000022
Koha ajalugu algab 1890. aastate lõpust kui osteti kokku neli talukohta - kaks maatükki talupoegadelt ja kaks Karula mõisalt.
#000023
Väikemõisa koha looja oli Maximilian Eduard von Tobien (1857-1904), kes oli 1884. aastal tulnud Viljandisse linnasekretäriks ja hiljem asus tööle Pärnu-Viljandi Rahukogu juures asuvasse kinnistusametisse, kus ta töötas üle 15 aasta. Maximilian oli alates 1889. aastast abielus Marie Antonie Wegeneriga, kes oli pärit Tõlliste mõisast - tema isa oli mõned aastad peale Marie sündimist ostnud Tõlliste mõisa (praegusel Valgamaal).
#000024
Ajalooliste dokumentide põhjal ehitati Kleinhofi peahoone 1888. aastal. Mõisa juurde kuulus ka kõrvalhoone koos triiphoonega. Kõrvalhoones elasid mõisatöölised, kokku kuus perekonda. Kõrvalhoones asusid viljakuivati, viljaait, hobusetall ja kuur. Hobusetallis oli 20 hobust, laudas, mis ehitati 1905. aastal, oli 30 lehma.
#000025
Alexander von Helmersen suri 1. aprillil 1934. aastal ja ta maeti Karula surnuaeda. Pärast isa surma hakkas poeg Victor von Helmersen Kleinhofi mõisa pidama.
#000027
1939. aastal läks Victor von Helmersen Hitleri kutse peale Saksamaale. Enne seda müüdi mõisa varandus ja loomad oksjonil maha. Victor von Helmersen jättis Viljandi muuseumile mõisa ostu-müügi lepingud, mõisa dokumendid, mõisakaardi ja raamatud. Oma valdusi volitas ta valitsema vandeadvokaat Hermann Tikko.
#000028
Aastatel 1940- 1941 ja 1944-1947 olid Väikemõisas vene ratsaväerühmad.
#000029
1948. aastal asutati Väikemõisa Väikelastekodu, 8. detsembril registreriti lastekodusse esimene laps. Esimesed elanikud olid põhiliselt orvud ja vallaslapsed.
#000030
1969. aastal paigaldati majja keskküttesüsteem.
#000031
2000. aastal alustati kõrvalhoone renoveerimist ja ehitati aiamaja.
#000032
2012. aasta märtsis kolisid lapsed majast välja uude hoonesse.
#000033
Väikemõisa mõis asub maalilises kohas - jõeoru serval, vaatega üle pargi ja jõesängi. Kaugemal on paistmas Vana-Võidu mõisasüda, veelgi kaugemal Viljandi siluett. Kuna hoone on ehitatud nõlvale, siis jõeoru poolt vaadates mõjub see eriti suursuguselt. Sissesõit mõisahoonete juurde kulgeb läbi kauni allee.
#000034
Peahoone ees on ringikuuline purskkaevu ala, mis on uuel omanikul võimalik taastada.
#000035
Mõisakompleks asub Viljandi linnapiirist 1,5km ja Viljandi kesklinnast 3km kaugusel. Väikemõisa bussipeatus on kohe sissesõidutee alguses. See tagab mugava bussiühenduse Viljandi linnaga.
#000036
Samuti on Viljandi tuntud spordilinn, kuhu tullakse üle Eesti kokku nii ümber Viljandi järve jooksuks kui ka rattamaratoniks.
#000038
Viljandi on suurimateks vaatamisväärsusteks on Viljandi lossipark ja ordulinnuse varemed, rippsild, trepimägi, Viljandi järv jne.
#000039
Viljandi külje all on uhke mõisakompleks oksjonil mõõduka alghinnaga
#000071
Kas eelolev talv kukutab ka kinnisvaraturu?
#000072