Välja selgitada erinevate tootmistehnoloogiate mõju maheteravilja kvaliteedile toidutoorainenapagaritoodete valmistamiseks ning leida sobivad alternatiivsed jahuparandajadküpsetuskvaliteedi tõstmiseks.
#000000
Erinevate tegevuste raames rakendatud tegurite mõju hindamine mahetaimekasvatuse katsealade mullavilljakusele ja mulla mikrobioloogiale ning kultuuride saagikusele ja saagi kvaliteedile. Katsetatud tehnoloogiate mõju hindamine läbi olelusringi, mis sisaldab nii keskkonna kui ka majandusliku mõju hindamist.
#000001
Vähetuntud valgurikaste söödakultuuride kasvatusvõimaluste väljaselgitamine.
#000003
Sojauba, Eesti sort ‘Laulema’ – valmimine ebaühtlane, umbrohuprobleem
Maguslupiinidest mõninga määral lootusandev – sinine ehk ahtalehine lupiin ‘Boreigne’, vähem kollane lupiin, valge lupiin ei kasvanud üldse
Talihernes ja talivikk talvituvad Eestis ja annavad saaki. Riskid ikkagi suured, eriti herne puhul. Talivikki ja talihernest tuleb kasvatada taliteraviljaga kombinatsioonis.
Katses olnud taliuba ei talvitunud üldse
#000005
Välja selgitada kohalike mahetootmisesse sobivate väetisainete – puutuha ja biosöe mõju põllukultuuride kasvukeskkonna parandamiseks ning välja töötada soovitused nende kasutamiseks tootmistingimustes.
#000006
biosöe väikeste (200-800 kg/ha) koguste kombinatsioonis puutuha ja kivijahudega andmise eri variantide mõju talirüpsi ja teraviljakultuuride saagile ja saagi kvaliteedile (Kaspar Toomsalu FIE, Väljaotsa OÜ)
#000008
Hinnati ka mõju mullale, mullaseentele ja mulla mikroobikooslusele.
#000009
Välja selgitada seemnete mineraalide ja bioaktivaatoritega töötlemise mõju taimede arengulening vastupidavusele haiguste ja kahjurite suhtes. Töötada välja sobivad tehnoloogiad niitootmisettevõtete jaoks kui ka turustatavate seemnete töötlemiseks.
#000010
mikroelementide ja bioaktivaatoritega seemnete töötluse mõju kaera, nisu ja rukki saagile/saagi kvaliteedile (Agriculture AS, EHE Pojad OÜ ja Juppi OÜ)
mikroelementide ja bioaktivaatoritega nisu seemnete töötluse ning kevadise allakülvi seemnete töötluse mõju mõju talinisu saagile ja saagi kvaliteedile (Juppi OÜ)
kasvuhoonekatsed erinevate preparaatide mõju selgitamiseks taimede algarengule
kolm eri tüüpi töötlust: 1. Bakterpreparaatide põhine töötlus + toetavad lisaained (vetikatooted, aminohapped, vermihuumus, melass...); 2. Mükoriisapreparaatide põhine töötlus + toetavad lisaained (vetikatooted, aminohapped, vermihuumus); 3. Mikroelementide põhine töötlus + toetava lisaainena melass
#000011
Innovatsioonitegevuse tutvustamine„Teadmussiirde pikaajaline programm mahepõllumajanduse tegevusvaldkonnas” raames toimunudinfopäevad:2.07.2018 – EHE Pojad OÜ katsepõldude tutvustus03.04.19 – Erinevate katsete tutvustus
#000014
Artikkel Mahepõllumajanduse leht nr 89
#000017
Välja selgitada sobivaimad kooskasvatatavad kultuurid ja nende kasvatustehnoloogia saagi kvaliteedist ja saagikuse stabiilsuse seisukohast ning anda sellest tulenevaid kasvatussoovitusi. Katsetati nii suvi- kui ka taliteraviljadega peamiselt segus põldherne (tali- ja suvi) või talivikiga.
#000018
Välja selgitada erinevate lühiajaliste paljuliigiliste vahekultuurisegude haljasväetisena kasutamise efektiivsus ja välja töötada tehnoloogilised soovitused sobilike haljasväetissegude ja nende kasutamise osas mahetaimekasvatuses.
#000021
(sügisesed, kevadised ja allakülvina kasvatatavad) biomassi moodustumist, nende
#000022
liigirikaste vahekultuuride segude (sügisesed, kevadised ja allakülvina kasvatatavad) biomassi moodustumist, nende mõju järgnevale kultuurile (OÜ JUPPI, Põlgaste Talu OÜ ja Kaspar Toomsalu FIE)
#000023
Hea potentsiaal sügisestel vahekultuuridel, samas tootmises õigeaegselt teha suur väljakutse – õige külviaeg on väga oluline!
Mullaelustiku eluvõime sõltub kõige rohkem elevate taimede olemasolust ehk vahekultuuri esmane roll maheviljeluses – umbrohtude allasurumine, toitainete kinnihoidmine
Suurima maapealse massi andis segu, mille koostises olid valge sinep, talivikk ja kesaredis
Kesaredis segus väga hea umbrohtude allasuruja (üle kolme korra vähem umbrohte kui teistes segudes)
Vahekultuuride järelmõju suurendas tootmiskatsetes herne saagikust parimas variandis üle kahe korra
#000024
Välja selgitada sobivaimad mahepõllumajanduses lubatud leheväetised ja töötada välja meie agroklimaatilistesse tingimustesse sobiv kasutustehnoloogia.
#000028
leheväetiste erinevate kombinatsioonide ja väetamiskordade (sügisesed + kevadised leheväetised, ainult kevadised leheväetised) mõju talirüpsi saagile/saagi kvaliteedile
leheväetiste erinevate kombinatsioonide mõju kaera, talinisu, suvinisu ja põldherne saagile ning saagi kvaliteedile
#000029
leheväetiste erinevate kombinatsioonide mõju kaera saagile ja saagi kvaliteedile (EHE pojad OÜ, Põlgaste Talu OÜ, Agriculture OÜ, Väljaotsa OÜ)
leheväetiste erinevate kombinatsioonide mõju talinisu saagile ja saagi kvaliteedile (EHE pojad OÜ)
leheväetiste erinevate kombinatsioonide mõju talirüpsi saagile ja saagi kvaliteedile (Kaspar Toomsalu FIE, Väljaotsa OÜ)
#000030
Katsetes panustati eelkõige mikrotoitainete ja sekundaarsete makrotoitainete andmisele ning nende mõju püüti suurendada erinevate biostimulaatorite (vabade aminohapetega tooted, vetikatooted, humiin- ja fulvohapped, bakterpreparaadid) kasutamisega. Kokku oli katsetes ligi 30 erinevat toodet.
#000031
Katsed, kus taimedel olid leheanalüüside järgi toitumisraskused põhielementidest ning lisaks sellele kannatasid põuastressi, ei ilmnenud leheväetiste kasutamisel erilist positiivset mõju ei saagi suurusele ega kvaliteedile. Mahetaimede kasvu piiravaks faktoriks oli väga sageli vajalike mikro- või makroelementide puudus (leheanalüüside tulemusel eriti S, Ca, Cu, Zn). Ka mullanalüüside tulemused ettevõtetes näitasid sageli üldist toitainete puudust või toitainete omavahelise suhte ebasobivust. Parimaid katsetulemusi oli võimalik saavutada siis, kui taimed olid heas kasvujõus, taimed piisavalt varustatud veega ja pritsimise komponendid vastasid taime vajadustele. Leheväetiste mõju saagi kvaliteedile oli väiksem kui saagi suurusele. Eri katsevariantides saadi ka mitmeid vastuolulisi tulemusi, mistõttu on keeruline anda soovitusi, mis annaksid garanteeritud saagilisa.
#000032
Joonis 1. Maheklastri innovatsioonitegevuste raames aastatel 2018–2019 tehtud leheanalüüside toitainete sisalduse kategooriad vastavalt Eurofins labori hinnangule, % proovide arvust
#000033
Välja selgitada efektiivsemad mineraalide ja bioaktivaatorite kompleksid ning töötada välja saadud tulemustel põhinev kasvatustehnoloogia.
#000036
külvieelselt, kasvuajal ja eelkultuuridele mulda antud mulla mineraalid ning seemnete töötlused
tooted: Looduslikud soolad, fosfaadid ja kivijahud – võimalikult vähe töödeldud mineraalid, biostimulaatoritena bakter- ja mükoriisapreparaadid, vetikatooted, melass, aminohapped.
tooted eraldi ja erinevate toodete segud, erinevad kogused, pigem väikesed kogused.
kultuurid: talirüps, taliraps, suvinisu, talinisu, kaer, oder ja põlduba
mõju saagile ja saagi kvaliteedile, mõnedes katsetes ka mõju mullaelustikule (mikroobikooslus, seened)
#000037
Riido Ökotalu – katseala 3
#000040
EHE Pojad – katseala 4
#000042
Põlgaste Talu – katseala 9
#000048
Katse rajamine ETKI-s kevadel 2018
#000053
Innovatsioonitegevuse elluviimise aeg: 2017-2022; Eelarve 95 564€
#000054
Käesolevat Maheklastri tegevuskava, sh Maheklastrit laiemalt on tutvustatud paljude mahepõllumajandusega seotud info- ja õppepäevade raames.
#000057
Klastri katsete tutvustus Maheklastri korraldatud põllupäevade raames:
#000058
Artikkel Mahepõllumajanduse leht nr 93 
#000071
Info projekti kohta ja aruanne on avaldatud Maheklastri veebilehel maheklaster.ee ja maheklubi.ee
#000072
. Viimasesse valmib ka ingliskeelne kokkuvõte. Info maheklastri kohta EIP-AGRIs 
#000073