Me elame maailmas, kus materjaliteadus ja nanotehnoloogia on vaieldamatu osa meie igapäevaelust. Õige pea on saabumas aeg, mil näiteks nanomõõtmetes robotid puhastavad inimeste veresooni kolesteroolist. Enne seda tuleb aga hulk takistusi ületada.
#000006
Täna oleme jõudnud maailma, kus materjaliteadus on vaieldamatu osa meie igapäevaelust. Üheks kõige olulisemaks valdkonnaks on muutunud nanotehnoloogia, mis on laialt levinud igapäevaselt kasutatavates elektroonikaseadmetes: arvutites, telefonides, vooluallikates. Nanostruktuure saame meditsiinis rakendada näiteks ka võitluses vähiga: nende abil on võimalik viia ravim organismi kindlasse kohta ning doseerida seda vastavalt ettenähtud kogusele. Selliselt ei kahjustata terveid kudesid.
#000008
Oluline puudujääk olemasolevate lahenduste puhul on aga vajalike tingimuste loomine, milles nanostruktuure kasutatakse - nimelt on kõik välised faktorid (näiteks jõud) nanoskaalas oluliselt võimendatud, see toob endaga kaasa materjalide tavapärasest eristuvate purunemismehhanismide tekke. Nimetatud nähtusi on aga edukalt võimalik võimendada suunas, mida saame rakendada uutes lahendustes, mistõttu on oluline uurida lisaks positiivsetele nähtustele ka kahjulikke, et oskaksime neid vältida või siis hoopis võimendada meile vajalikus suunas.
#000010
Kuidas aga saaksime nanotehnoloogia puudujääke ära kasutada?
#000011
Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi vanemteadur Vahur Zadini sõnul tuleb esmalt mõista, kuidas toimub materjalide kahjustumine ning mil moel oleks võimalik materjale kontrollida. Vanemteadur on koos oma uurimisrühmaga arendamas meetodeid, kus kombineeritakse arvutisimulatsioon ja manipulatsiooni, et olemasolevaid nanotehnoloogilisi lahendusi oluliselt efektiivsemaks (upscaling) ning kättesaadavamaks muuta. Uurimisrühma töö eesmärgiks on luua lahendus, mille abil saaksime kontrollida erinevate nanostruktuuride käitumist ning ennustada tekkivaid purunemismehhanisme, et neid vajaduse korral parandada.
#000012
Uurimisrühma töö eesmärgiks on luua lahendus, mille abil saaksime kontrollida erinevate nanostruktuuride käitumist ning ennustada tekkivaid purunemismehhanisme, et neid vajaduse korral parandada.
#000013
Vajadus nanotehnoloogiliste rakenduste kontrolli järgi on lai. Idee alustada just nanostruktuuride kontrolliga tuli CERNi kiirendi CLIC arendusest - kiirendi pindu töödeldakse eritingimustel, et vältida nanoskaalas tekkivaid kahjustusi. CERNi kiirendi arendamisel kasutatavaid tehnoloogiad saab kasutada ka teistes materjaliteaduse valdkondades - saaksime luua näiteks uudsel tehnoloogial põhinevaid lasereid või kõrgvooluga akusi, mille mõõtmed on minimaalsed. Taolisi lahendusi, kus rakendame materjalide maksimaalse efektiivsuse, saame edukalt kasutada ka tuleviku meditsiinilistes robotites, mida saaks kasutada näiteks veresoonkonna haiguste ravil (näiteks veresoonte puhastamiseks kolesteroolist). Siiski ei piirdu potentsiaalsete rakendusvõimaluste valdkonnad ainult meditsiiniga, vaid ulatuvad elektroonikast kosmoseni.
#000014
Zadini usub, et minimaalse varustusega kontroll nanoosakeste üle muudab tehnoloogia kättesaadavamaks nii igapäevases laboritöös, arenduskeskkonnas kui ka ettevõtluses. Samuti põimib valdkond omavahel multidistsiplinaarseks teaduseks nii füüsika, keemia kui ka materjaliteaduse.
#000015
Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi vanemteadur Vahur Zadin.
#000016
Nanoosakesed liiguvad vabalt mööda toiduahelat ja keha
#000018
Doktoritöö: nanotehnoloogia hõlbustab närvisüsteemi haiguste ravi
#000019
Teadlased võtsid eeskuju loodusest ja töötasid välja "elastse teemandi" tunnelipuuri
#000020
Toomas Alle: insener leiab põnevad väljakutsed igal juhul
#000021
Professor Tambet Teesalu tutvustas nanomeditsiini väljavaateid
#000022
Mida uurivad Eesti teadlased nanomeditsiinis ja -toksikoloogias?
#000023
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000024
Teadlased nuputavad, palju võiks kell olla Kuu peal
#000025
Geoloog: haruldasi muldmetalle tasub jahtida põhimaavara kaevandades
#000026
Ainekübeke aitab muuta imiku piimasegu kasulike bakterite peolauaks
#000028
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia
#000030
Eesti rapsikook võib aidata leevendada maailma valgunälga
#000031
Mart Loog miljonigrandist: riskid on suured, aga lootma peab
#000032
Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu
#000034
Reportaaž Estonia klaverivabrikust: toodangu kasvatamine on ajast ja arust
#000035
Puust ja punaseks: mida närvigaasid inimesega teevad?
#000036
Uuringu kohaselt on Eesti maapõues üsna suured uraani varud
#000037
Hiina teadlased hõlbustasid kvantarvutite ligipääsu salaandmetele
#000038
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000040
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000042
Teadlased: eesti kirjandus elab hästi, aga rahastamine valmistab muret
#000043
Tehisintellektil põhinevat töötajaskonda kimbutab inimeste keskpärasus
#000045
Professor õngitsemas: 5 nippi oma andmete kaitsmiseks
#000047
Tehnofilosoof: tehnika areng paljastab inimlikkuse otsimise mõttetuse
#000049
ERR Novaator: mida tasub teada vesinikupommist?
#000050
Galerii: mida teha Eesti metallidega?
#000051
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000053