UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
TTÜ teadlaste uuring aitab mõista kiudainete ja soolebakterite ringmängu
#000005
Ligi 80 protsenti inimese immuunsüsteemist töötab seedetraktis.Kokku leidsid teadlased 1958 uut bakteriliiki. Autor/allikas: MBL-EMI
#000006
Inimeste toitumisharjumused mõjutavad nende soolestikus elavate bakterite liigilist koosseisu. Tallinna Tehnikaülikooli teadlaste värske uuring annab aimu, kuidas saaks turgutada nende abil inimeste tervist.
#000007
Ligi 80 protsenti inimese immuunsüsteemist töötab seedetraktis. Selles erinevate rakkude ja organite vahelises koostöös on väga oluline roll ka soolebakteritel ja nende ainevahetusel. Soolebakterite toodetud orgaanilised happed nagu äädikhape, piimhape, propioonhape, suktsiinhape ja võihape käivitavad mitmeid immuun- ja hormonaalseid protsesse. Seetõttu on selline sadadest erinevatest bakteriliikidest koosnev jämesoole mikrobioota (kõikide mikroorganismide kogum) ülioluline, et inimorganism toimiks normaalselt ja oleks terve.
#000008
Toit, tervise varaait Tallinna Tehnikaülikooli keemia ja biotehnoloogia instituudi mikrobioomika uurimisrühma juhi, vanemteadur Kaarel Adambergi sõnul on toit inimese hea tervise allikas. Nimelt mõjutab toit meie soolebakterite omadusi ja ainevahetust.
#000009
"Jämesooles elavate bakterite väga oluliseks toitainete allikaks on meie toidus olevad ühendid, mis maos ja peensooles ensüümide toimel ei lagune, vaid jõuavad jämesoolde," ütleb ta. "Sellistest ühenditest on enimtuntud erinevad kiudained, mida inimene vajab normaalseks sooletalitluseks soovituslikult 25 – 35 g/ päevas. Lisaks soodustavad vett siduvad kiudained toidumassi liikumist sooles".
#000010
Jämesooles toimuvate protsesside iseloomu määrabki olulisel määral just toidust järele jääva massi liikumiskiirus ehk läbikäigu- või seedimiskiirus. Laborikatsetes saab seda simuleerida kultuuri läbivoolukiirusega ehk toitelahuse vahetumisega bakterite kasvukolvis.
#000011
Seedimiskiirus on oluline parameeter, sest sellest sõltub toitainete kättesaadavus bakterite jaoks. Viimane omakorda määrab ära, millised jäägid peensooles seedumata jäänud toidust tekivad.
#000012
Esmajärjekorras lagundavad bakterid süsivesikuid ehk kiudaineid. Aeglase läbikäigukiiruse korral, kui süsivesikud on otsa saanud, lagundavad bakterid rohkem valke. Valgulagundamise käigus võivad aga tekkida mürgised ained.
#000013
Tallinna Tehnikaülikooli mikrobioomika uurimisrühm vaatles hiljutises teadustöös, kuidas muutuvad erinevate soolebakterite kooslused ja ainevahetus jämesoolele füsioloogiliselt lähedastel kasvuerikiirustel.
#000014
Uuringus keskenduti pektiini ja ksülaani mõjule soolemikrobiootale. Pektiin on taimne süsivesik, mida leidub palju marjades ja puuviljades, näiteks sõstardes, õuntes ja ploomides. Ksülaan on aga oluline kiudaine peamiselt teraviljades, näiteks rukkis ja nisus.
#000015
"Katsetes nägime, et kasvukiirusel oli palju suurem mõju soolebakterite kooslusele ja tema ainevahetusele kui kiudainetel pektiinil ja ksülaanil. Toitumise seisukohalt tähendab see, et kiudainete hulk ja mitmekesisus määrab toidu läbikäigukiiruse seedetraktis ning koos sellega ka soolemikrobioota kasvukiiruse ja aktiivsuse," selgitab Adamberg.
#000016
Tema sõnul pole seedimiskiiruse mõju varem nii põhjalikult uuritud. Kuigi teema on keerukas, peab ta oluliseks erinevate tegurite kombineeritud mõjusid soolebakteritele edasi uurida.
#000017
Laborikatsete tulemused võivad sõltuda sellest, millised on katse algtingimused. Seega on katsete üheks oluliseks eeliseks nende korratavus erinevatel tingimustel. Kõnealuses uuringus kontrolliti samuti, kas saadakse samad tulemused, kui katse algtingimusi varieeritakse. Selleks alustati ühes katses kasvuerikiiruse muutmist aeglaselt kiiruselt ja liiguti kiirema suunas, teises katses tehti aga vastupidi.
#000018
Katsed näitasid, et kooslused kohanevad muutuvates läbivoolutingimustes mõlemas suunas ja tulemused olid korratavad. See kinnitab, et kasvuerikiirus on mikroobikoosluste kujunemisel väga tähtis.
#000019
Kui varem on Kaarel Adambergi sõnul täheldatud kiudainete lagundamise ja soolebakterite elutegevuse vahelisi seoseid laste proovides, siis valminud uuring kinnitas leitut ka täiskasvanute soolekoosluste kohta.
#000020
'Lisaks näitasime, et soolekooslus kohaneb aeglaste läbivoolukiiruste muutustega. Meie katse näitel võiks see tähendada seda, et kui me suudame toitumise muutustega lühendada toidumassi viibimise aega seedetraktis ehk tõsta läbikäigukiirust, siis kohaneb bakterikooslus vastavalt uuele liikumiskiirusele ja ka tema ainevahetus muutub tervisele soodsamaks", lisab Adamberg.
#000021
In vitro ehk laboris kasutatavad kontrollitud kultiveerimistehnikad koos kaasaegsete analüütiliste meetoditega võimaldavad bakterikooslustes toimivaid keerulisi vastasmõjusid süsteemselt uurida. Koosluste kultiveerimine kontrollitud tingimustes on keeruline, kuid lootustandev meetod, mida saab kasutada nii teaduslikel kui meditsiinilistel eesmärkidel.
#000022
Sageli on inimeste soolemikrobioota juba nii vaesunud, et enam ei aita ka see, kui toitumist muuta. Neil juhtudel on ka kasulikud bakterid organismist välja pestud. Praegu on parim viis sellist patsienti aidata see, kui siirdada talle jämesoolde teise terve inimese väljaheide.
#000023
Kui soolde siirdatavaid bakterikooslusi õpitakse laboris kasvatama sama edukalt nagu praegu teisi probiootilisi baktereid kasvatatakse, oleks väljaheitesiirdamisele alternatiiv leitud.
#000024
Kaarel Adambergi sõnul võimaldavad uuringust saadud teadmised kohandada iga patsiendi isiklikku toitumist. Toidusedel arvestaks kindla inimese soolebakteritega ning tagaks, et tema kõht käiks paremini läbi. "Kuigi laborikatsed vajavad ka otseste toitumiskatsetega kinnitamist, on meie eelnevad tööd näidanud in vitro katsete head suhestumist inimkatsete tulemustega", kinnitab Kaarel Adamberg.
#000025
Happelisem jämesool aitab bakteritel tervist turgutada
#000027
Tartu Ülikooli teadlased toidavad baktereid õhusaastega
#000028
Doktoritöö: suvinisu saagikust tõstab liblikaõieliste ja ristikute eelkülv
#000029
Bakterite ja disainerite koostöö võiks vähendada veeraiskamist 500 korda
#000030
Uuring: õpilased vajavad koolis rohkem taimset toiduvalikut
#000031
Eesti inimesed tarvitavad kiudaineid soovitatust sageli vähem
#000032
Soolebakterid annavad inimese tervisest parema pildi kui geenid
#000033
Aasta Eesti teaduses: rakendusteaduse võidukäik ja läbimurded alusteaduses
#000034
Tavalisest lauasuhkrust saab teha uudseid tervisele kasulikke kiudaineid
#000035
Aleksander Tsapov: sööme end surnuks ehk heaoluühiskonna toiduneuroos
#000036
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000037
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000038
Soolebakterite liigirikkust laastab juba vähene antibiootikumide tarbimine
#000039
Emotsionaalne tugi pikendab mõnevõrra eluiga
#000040
Uuring: nihverdamine viitab põdurale tervisele
#000041
Ainekübeke aitab muuta imiku piimasegu kasulike bakterite peolauaks
#000042
Video: kuidas jõutakse Eestis uute viirustüvede jälile?
#000043
Uuring: viirusnakkuste põdemine võib kergitada ajuhaiguste riski
#000044
Kehalise kasvatuse reform rõhub õpilaste vaimse tervise parandamisele
#000045
Kõhuviiruse põdemise järel võib inimene teisi nakatada veel terve nädala
#000046
Reumatoloog: liigesevalu ravi võiks praegu alata kodustest vahenditest
#000048
Teadlased selgitavad, mis toimub inimese kehas talisupluse ajal
#000049
Suurlinnades tühjenevad büroohooned ennustavad ajastu muutust
#000050
3D-printimine tõotab teha mootoritele uuenduskuuri
#000051
Paljud planeedid saavad elukõlblikuks hilinemisega
#000052
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000053
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000054
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000055
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000056
Tants D-vitamiini ümber: odav turundustrikk või põhjamaine paratamatus?
#000057
Miks peaks tegema päevas just 10 000 sammu?
#000058
Meelespea täiskasvanule: mille vastu peaks (uuesti) vaktsineerima
#000059
Hirmutav toiduvideo: katse "mürgise" õuna ja Fantaga – kui ohtlik on toit päriselt?
#000060
Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja tõhus ravi
#000061
Statistik vastab: milline alkoholikogus jääb veel mõistlikkuse piiresse?
#000062
Kuidas parandada immuunsust? Immunoloogid jagavad praktilisi soovitusi
#000063
Nahaarst: inimene ei tohiks tahta saada pruuniks
#000064
HPV vaktsiinist: ausalt ja emotsioonideta
#000065
Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab
#000067
Suure osa läbipõlemisest põhjustab pikaajaline positiivne stress
#000068
Hambaarst: "tervisliku" mahla joomine võib lapse juba noorelt sandistada
#000069