Ajateenistust alustab ligemale 600 noort
#000000
30. jaanuaril alustab Kaitseressursside Ameti kutsel ajateenistust ligemale 600 noort ehk tegemist on ajaloo suurima talvekutsega.
#000001
Kaitseressursside Ameti peadirektor Anu Rannaveski ütles, et selle aasta jaanuarikutse on paarisaja inimese võrra suurem kui varasematel aastatel. „Sel aastal kutsutakse ajateenistusse kokku 300 noort rohkem kui eelmisel aastal, mis on Eesti riigikaitse seisukohast väga oluline, sest ajateenistuse eesmärk on välja õpetada meie riigi kaitseks vajalikud reservüksused.“
#000002
Jaanuaris alustatakse teenistust 1. ja 2. jalaväebrigaadis, küberväejuhatuses, mereväes, sõjaväepolitseis ja toetuse väejuhatuses. Ajateenistus kestab kokku 11 kuud, mille jooksul õpetatakse välja tulevased kaitseväe juhid ja spetsialistid.
#000003
Jaanuaris alustab teiste hulgas teenistust kolm naist ja üks klass, välismaalt tuleb ajateenistusse viis noort. 71 protsenti teenistust alustavatest noortest on vähemalt keskharidusega.
#000004
Sel aastal kutsutakse ajateenistusse 3800 noort. Ajateenistusse asutakse kolm korda aastas. Järgmine kutsumine on juulis.
#000005
Valitsus otsustas korraldada maakaitseüksustele lisaõppekogunemise Okas
#000006
Vabariigi Valitsus otsustas täna kuulutada välja lisaõppekogunemise Okas, kuhu kutsutakse 830 maakaitseüksustesse kuuluvat kaitseliitlast.
#000007
Vastavalt Vabariigi Valitsuse otsustatud piirarvule kutsutakse kaitseväe juhataja korraldusel lisaõppekogunemisele Okas 658 Kaitseliidu Lääne maakaitseringkonna Pärnumaa, Saaremaa ja Lääne maleva koosseisus maakaitse üksustesse kuuluvat reservväelasest kaitseliitlast. Lisaks kutsutakse õppusele Okas malevapealiku kutsega 172 Pärnumaa, Saaremaa ja Lääne maleva kaitseliitlast, kes osalevad samuti õppusel oma üksuste koosseisus. Kokku on õppusele Okas kutsutud 830 võitlejat.
#000008
Reservväelastest kaitseliitlased, kelle üksus kaitseväe poolt lisaõppekogunemisele kutsutakse, on kohustatud ilmuma viivitamatult kogunemiskohta.
#000009
Kaitseväe juhataja suunisel kutsutakse 658 kaitseliitlast õppusele kahes osas. 622 võitlejat kutsutakse õppusele perioodiks 26.-29. jaanuarini ja 36 võitlejat perioodiks 26. jaanuarist – 23. veebruarini paindlikule lisaõppekogunemisele. Malevapealiku kutsega kaasatavad kaitseliitlased osalevad õppusel Okas perioodil 26.-29. jaanuarini.
#000010
Käesoleva lisaõppekogunemise käigus harjutatakse lisaks väikeüksuste taktikale ka paindliku õppekogunemise korraldamist, mille raames ei ole õppekogunemisel osalevad reservväelased kogu lisaõppekogunemise kestel oma teenistuskohas, vaid neil võimaldatakse teenistuskohast lahkuda koos kohustusega ilmuda määratud aja jooksul tagasi teenistuskohta. Valmiduses oleku perioodil on reservväelasel võimalik tegeleda oma isiklike- või tööalaste tegemistega ja neile makstakse selle aja eest reservväelasele ettenähtud toetust.
#000011
Kaitseväe poolt õppusele kutsutud 658 reservväelasest kaitseliitlast saavad kontrollida, kas nemad on kaitseväe poolt lisaõppekogunemisele kutsutute seas, kaitseväeteenistuse veebist aadressilt . Malevapealike poolt kutsutud 172 kaitseliitlast saavad kutset kontrollida oma malevast.
#000012
Kõik õppusel osalejad saavad lisainfot lisaõppekogunemise kohta oma kodumalevast.
#000013
Lisaõppekogunemise Okas 2023 eesmärk on lahinguvalmiduse kontrollimine, mille käigus kontrollitakse riigikaitse käsuahela toimimist Vabariigi Valitsuse otsuste langetamisest kuni kiirreageerimisstruktuuri reservväelaste kogunemiseni. Samuti harjutatakse käesoleva lisaõppekogunemise käigus maakaitsestruktuuri kuuluvate väikeüksuste poolt sõjaaja ülesannete täitmist ja lahinguvalmiduse säilitamist pikemal perioodil.
#000014
Lisaõppekogunemine on harjutava iseloomuga ja vahetu julgeolekuoht Eestile puudub.
#000015
Kaitseväe ja Kaitseliidu ülesanne on tagada, et riik oleks valmis kõikideks olukordadeks. Kaitsevägi ja Kaitseliit peavad olema valmis Eestit kaitsma ning seda õppustel harjutama.
#000016
Eesti reservarmeele tuginev riigikaitsemudel on tõestanud elujõudu ja tõhusust heidutusvahendina. Julgeolek ei teki iseenesest, seepärast peab Eesti korraldama ka rahuajal regulaarselt õppuseid, et säilitada ja tõsta reservstruktuuri kiirreageerimise võimet.
#000017
Kaitsevägi kutsub regulaarselt reservväelasi pika, 120-päevase, etteteatamisega suurematele ja väiksematele õppekogunemistele nagu Siil ja Kevadtorm.
#000018
Kaitseväekohustuslaste registri ja kaitseväeteenistuse veebi hooldustööd
#000019
13.01 kell 16:00 kuni 15.01 kell 20:00 ei saa kaitseväekohustuslaste registrit ja kaitseväeteenistuse veebi kasutada, sest toimuvad platvormi uuendamisega seotud tööd.
#000020
Riik asub kompenseerima ajateenijate juhilubasid ja kodulaenu intresse
#000022
Valitsus kiitis heaks kaitseministeeriumi ettepanekud, mille kohaselt asub riik alates järgmisest aastast kompenseerima ajateenijate B-kategooria juhtimisõiguse omandamist ja eluasemelaenu intresse ajateenistuses viibimise perioodil.
#000023
„Mõlema kompensatsiooni näol on tegu on väga oluliste muudatusega, millel on ühelt poolt mõju nii kaitsetahtele kui ka kaitsevõimele. Nii juhilubade tegemise kompenseerimine kui eluasemelaenude intresside kompenseerimine ajateenistuses viibimise perioodil on väga praktiline probleem, mistõttu mõjutab otseselt kutsealuste tahet ajateenistus läbida. Soovime motiveerida noori juba enne ajateenistust juhilubasid omandama, et kaitsevägi saaks keskenduda eelkõige sõjalisele väljaõppele. Samuti on B-kategooria juhilubade olemasolu eelduseks, et ajateenistuse ajal saaks õppida raskemate C-, D- ja E-kategooria sõidukite juhtimist. Eluasemelaenu puhul on aga praktiline mure selles, et ajateenistusse tulles on võimalik küll eluasemelaenu põhiosa tagasimaksed peatada, ent mitte intressimakseid. See aga tekitab osade ajateenistusse kutsutute jaoks reaalse probleemi, mille selle eelnõuga soovime kõrvaldada,“ ütles kaitseminister Hanno Pevkur.
#000024
Kaitseväe ja Transpordiameti 2016.–2019. aasta statistika näitab, et B-kategooria juhtimisõigusega noori jääb nii ajateenistuses kui ka ühiskonnas tervikuna vähemaks. Uue meetmena hüvitatakse ajateenistusse asunutele B-kategooria juhtimisõiguse saamiseks tehtud kuludest 1000 eurot, et tõsta noorte soovi teha juhiload enne ajateenistust. Kulu kompenseeritakse kõigile 11-kuulises väljaõppes olevatele isikutele, kellel on B-kategooria juhtimisõigus ja kes läbivad ajateenistuse täismahus.
#000025
Eluasemelaenu intressi hüvitist hakatakse ajateenijatele igakuiste maksete ulatuses. Hüvitise saamiseks tuleb teenistuskoha ülemale esitada krediidiasutuse väljastatud laenukohustuse maksegraafik. Kaitsevägi maksab ajateenija pangakontole igakuist hüvitist maksegraafikus kehtestatud intressimäära ulatuses. Hüvitist makstakse kuni ajateenistuse lõpuni. Kaitseministeeriumi iga-aastane rahulolu-uuring näitab, et maksekohustused ja laenud on üks peamisi põhjusi, miks ajateenistusest üritatakse kõrvale hoida või tullakse sinna vastumeelselt.
#000026
Kompensatsioonimeetmed rakenduvad kõige varem järgmise aasta esimeses pooles.
#000027
30. novembril tunnustati Eesti riigikaitse arendamisel silmapaistvat tööd teinud inimesi Kaitseministeeriumi teenetemärkidega.
#000029
​Kaie Lennuk sai Kaitseministeeriumi kuldrinnamärgi pikaajalise silmapaistva panuse eest kutsealuste ajateenistusse suunamisel;
#000031
Elerin Promvalds sai Kaitseministeeriumi kuldrinnamärgi olulise panuse eest valitsemisala personaliteenuste konsolideerimisse;
#000032
Kersti Jõgi sai Kaitseministeeriumi hõberinnamärgi pikaajalise väärika panuse eest kutsealuste ajateenistusse suunamisel;
#000033
Sigrid Sinnep sai Kaitseministeeriumi hõberinnamärgi olulise panuse eest valitsemisala personaliteenuste konsolideerimisse.
#000034
Annelie Truija ja Meriana Maidla said Kaitseministeeriumi kuldrinnamärgi panuse eest kaitseväekohustuslaste terviseseisundi hindamise süsteemi toimimisse ja arengusse;
#000036
Õie Tallmeister ja Marju Kelviste said Kaitseministeeriumi hõberinnamärgi panuse eest kaitseväekohustuslaste terviseseisundi hindamise süsteemi toimimisse ja arengusse;
#000038
Anar Laur ja Kaido Kook said Kaitseministeeriumi hõberinnamärgi pikaajalise, kõrgetasemelise ja lahendustele orienteeritud teenuste osutamise eest KRA nõrvkoolusüsteemide haldamisel.​
#000040
Palju õnne kõigile tunnustuse saanutele!
#000041
Kaitsevägi ja Kaitseliit alustavad maakaitse territoriaalsete üksuste tugevdamist
#000042
Kaitsevägi ja Kaitseliit alustavad maakaitse täiendavat komplekteerimist reservväelastega, millega maakaitse kooseis kahekordistub kasvades lähiaastatel 20000 inimeseni. Maakaitse üksustesse määratakse reservväelased, kellel puudub kehtiv sõjaaja ametikoht, kes on läbinud ajateenistuse Eesti kaitseväes ning kes vastavad seaduses kehtestatud tervisenõuetele.
#000043
Iga reservväelane saab oma sõjaaja ametikohale määramist kontrollida kodulehel . Kui vastate esmastele maakaitses teenimiseks seatud tingimustele, avaneb teile kaitseväeteenistuse veebi sisse logides küsimustik, kus saate valida, millises maakonnas sooviksite maakaitsesse panustada. Palume teil teha oma valik kindlasti hiljemalt 30. novembriks.
#000044
Maakaitseüksustesse määramised tehakse detsembri jooksul ning sellest teavitatakse läbi keskkonna. Maakaitsesse valitud reservväelased, kes ei anna teada oma teenistuspiirkonna eelistusest, määratakse üksustesse vajaduspõhiselt. Maakaitsest saab rohkem lugeda koduleheküljelt .
#000045
Täiendavate küsimuste korral kirjutage e-mailile maakaitse@mil.ee. Vastamise kergendamiseks tooge emailis koos küsimusega ära ka oma ees- ja perekonnanimi, isikukood ja maakond, milles sooviksite maakaitsesse panustada.
#000046
Kaitseressursside Ametit asus juhtima Anu Rannaveski
#000047
Kaitseminister Pevkuri sõnul on Rannaveski näol tegemist oma valdkonna kogenud asjatundjaga. „Kaitseressursside Amet on viimasel läbi teinud mitmeid suuri muutusi ning Anu on tõestanud oma võimekust neid edukalt ellu viia. Olen veendunud, et üle kümneaastane kogemus valitsemisalas töötamist kindlustab edu ka peadirektori ametis.“
#000049
Rannaveski sõnul on Kaitseressursside Ametile lisandunud varasemast rohkem ülesandeid. “Meie vastutada on nüüd kogu kaitseministeeriumi valitsemisala inimressurssidega seotud teemad – nii kaasaegse tipptasemel personaliteenuse tagamine kui atraktiivsete karjäärivõimaluste toetamine riigikaitses. Samuti on praeguses julgeolekuolukorras jätkuvalt oluline panustada ajateenistuse ja riigikaitseõpetuse populariseerimisse.“
#000050
Rannaveski on töötanud kaitseministeeriumi valitsemisalas alates 2011. aastast. Viimased neli aastat on ta kaitseministeeriumis juhtinud kaitseväeteenistuse osakonda. Enne seda töötas ta neli aastat Kaitseressursside Ameti õigusosakonna juhatajana.
#000051
Rannaveski lõpetas 2003. aastal Tartu Ülikoolis haridusteaduskonna eripedagoogika valdkonna ning 2007. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Rannaveskit on 2015. aastal tunnustatud kaitseministeeriumi hõbemärgi ning 2017. aastal III klassi teeneteristiga.
#000052
Kaitseressursside Amet loodi 2005. aastal ning hetkel töötab ametis ligi 100 inimest.
#000053
Ajateenistust alustab üle 1000 noore
#000054
17.–19. oktoobril alustab Kaitseressursside Ameti kutsel ajateenistust üle 1000 noore, nende hulgas 12 sõpruskonda ja 11 naist.
#000055
Kaitseressursside Ameti peadirektori ülesannetes oleva Anu Rannaveski sõnul on positiivne, et noorte huvi koos sõpradega teenistust alustada püsib kõrge ka selle aasta viimases kutses. Rannaveski sõnul näitab see, et projektiga tuleb kindlasti tulevikuski jätkata.
#000056
Võimalus sõpruskonnana koos teenima asuda tekkis esmakordselt käesoleva aasta juulikutses. Projektiga liitudes saavad sõbrad võimalusel valida omale sobiva teenistuse aja ja koha ning läbida sõduribaaskursuse üheskoos.
#000057
„Hea meel on, et teenistust alustab 11 naist, mis on nelja võrra rohkem kui eelmise aasta oktoobris,“ kommenteeris Rannaveski. “Riigikaitsesse panustamise tõhusus ei sõltu soost. Ajateenistuse läbinud naised on väga heaks tõestuseks, et nad saavad hakkama võrdselt meestega kõikides üksustes ja ametikohtadel.“
#000058
Oktoobrikutse kestab 8 kuud ja selle raames õpetatakse välja kaitseväe reakoosseis. Teenistust alustatakse 1. jalaväebrigaadis, 2. jalaväebrigaadis, küberväejuhatuses, toetuse väejuhatuses ja erioperatsioonide väejuhatuses. Välisriikidest tuleb ajateenistusse 11 noort.
#000059
Ajateenistusse kutsutakse kolm korda aastas. Järgmine kutsumine on 30. jaanuar 2023.
#000060
Valitsus kutsub reservväelased lisaõppekogunemisele „Okas 2022“
#000061
Vabariigi Valitsus otsustas täna kutsuda 2861 reservväelast ja kaitseliitlast lisaõppekogunemisele „Okas 2022“.
#000062
Kaitseväe juhataja ettepanekul kutsutakse lisaõppekogunemisele 11. jalaväepataljoni ja 16. õhutõrjepataljoni reservväelased ning 42. Kirde maakaitseringkonna koosseisu arvatud kaitseliitlased ja reservväelased.
#000063
Õppusele kutsutakse koos ülekattega kokku 2861 reservväelast ja sõjaaja üksustesse kuuluvat kaitseliitlast, kes peavad kutsel märgitud kogunemiskohas kohal olema viivitamatult.
#000064
Reservväelased ja kaitseliitlased saavad kontrollida, kas nemad on lisaõppekogunemisele kutsutute seas, kaitseväekohustuslaste registrist . Andmed laaditakse üles pärast Vabariigi Valitsuse otsuse ametlikku allkirjastamist täna õhtuks.
#000065
* Õppusele kutsutud 11. jalaväepataljoni koosseisu arvatud reservväelaed saavad lisainfot telefonilt +372 717 8050 ja e-posti aadressilt 1jvbr.reserv@mil.ee.
#000066
* Õppusele kutsutud 16. õhutõrjepataljoni koosseisu arvatud reservväelased saavad lisainfot telefonilt +372 717 8050 ja e-posti aadressilt 1jvbr.reserv@mil.ee.
#000067
* Õppusele kutsutud 42. Kirde maakaitseringkonna koosseisu arvatud kaitseliitlased ja reservväelased saavad lisainfot telefonilt +372 717 9609 ja e-posti aadressilt viru@kaitseliit.ee.
#000068
Lisaõppekogunemise „Okas 2022“ käigus harjutatakse riigikaitse käsuahela toimimist Vabariigi Valitsuse otsuste langetamisest kuni kiirreageerimisstruktuuri reservväelaste kogunemiseni. Õppus kestab 22.–28. septembrini.
#000069
Lisaõppekogunemine on harjutava iseloomuga ja see toimub iga aasta vastavalt Vabariigi Valitsuse otsusele ning on osalejatele etteteatamata harjutus. Eesti reservarmeel põhinev riigikaitsemudel eeldab, et oleme valmis mistahes ajahetkel kiirelt reageerima ja harjutama. Vahetu julgeolekuoht Eestile puudub.
#000070
Reservõppekogunemise õnnestumiseks on väga oluline tööandjate mõistev suhtumine ja reservväelaste lähedaste tugi.
#000071
Kaitseväe ülesanne on tagada, et riik oleks valmis kõigiks olukordadeks. Kaitsevägi peab olema valmis Eestit kaitsma ning seda õppustel harjutama.
#000072
Lisaks lisaõppekogunemistele kutsub Kaitsevägi regulaarselt reservväelasi pika, 120-päevase, etteteatamisega suurematele ja väiksematele õppekogunemistele nagu Siil ja Kevadtorm.
#000073
Alates 1. septembrist 2022 tegutseb Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus (RKIK) valitsusasutusena. RKIK hakkab lisaks kaitseministeeriumi valitsemisala riigihangete ja taristu arendustele korraldama ka asjade sundkasutuse ja riigikaitseülesannete andmisega seotud tegevusi.
#000075
Muudatuse eesmärgiks on anda partneritele ja ettevõtjatele selgus, et riigikaitses vajamineva vara vastutajaks on RKIK. Muudatus on oluline seetõttu, et riigikaitseliste varade haldamine toimuks efektiivselt ja kiiresti, mille tõttu on kompetentsi koondumine ühtsesse valitsusasutusse hädavajalik.
#000076
RKIK direktori Magnus-Valdemar Saare sõnul tuuakse Kaitseressursside Ametist üle funktsioonid, mis haakuvad tugevalt RKIK igapäevaste tegevustega. „Ettevõtja jaoks muutub pilt oluliselt selgemaks. Septembrist alates on RKIK see, kes rendib, ostab või vajadusel määrab sundkasutuse kõikidele asjadele, mis on seotud riigikaitsega. Ettevõtja jaoks tekib üks nägu, kes suhtleb temaga nii varustamise kui ka ühekordse riigikaitseülesande või asja sundkasutuse teemadel,“ lisas Saar.
#000077
Uute funktsioonidena on alates 1. septembrist RKIK ülesanne ühekordsete riigikaitseliste ülesannete kaardistamine ja ettevalmistamine, asjade sundkasutusse võtmise ja sundvõõrandamise menetlemine, tsiviiltoetuste registri haldamine ja arendamine ning riigivara valitsemise üleandmise ettevalmistamine alates kõrgendatud kaitsevalmiduse väljakuulutamisest. Kuna üleviidavad funktsioonid on seotud avaliku võimu teostamisega, korraldatakse RKIK hallatavast riigiasutusest ümber valitsusasutuseks.
#000078
Partneritele ja ettevõtjatele ei too muudatus protseduurilisi muudatusi, kuid lepingupartnerid peavad arvestama kontaktandmete muutumisega.
#000079
Juulikutsega alustab ajateenistust üle 1900 noore
#000080
18.–20. juulil alustab Kaitseressursside Ameti kutsel ajateenistust üle 1900 noore, nende hulgas 29 klassi ja 21 sõpruskonda.
#000081
Kaitseressursside Ameti peadirektori Anu Rannaveski sõnul alustavad sõpruskonnad teenistust esmakordselt. „Hea meel on tõdeda, et noored kasutavad võimalust läbida ajateenistus koos oma sõpradega. See võimaldab vähemalt viieliikmelisel sõpruskonnal valida omale sobiv väeosa ja teenimise aeg, samuti saavad sõbrad läbida koos sõduribaaskursuse,“ sõnas Rannaveski.
#000082
Rannaveski lisas, et aasta-aastalt muutub populaarsemaks koos klassiga ajateenistusse asumine. „Kui üle-eelmisel aastal alustas koos teenistust 17, eelmine 27, siis selle aasta juulis alustab 29 klassi,“ kommenteeris ta.
#000083
Juulikutse kestab 11 kuud ja selle käigus õpetatakse välja tulevased ülemad, erialaspetsilistid ja autojuhid. Teenistust alustatakse kõikides ajateenijate väljaõppekeskustes: 1. ja 2. jalaväebrigaadis, sõjaväepolitseis, küberväejuhatuses, mereväes, toetuse väejuhatuses, erioperatsioonide väejuhatuses ja luurekeskuses.
#000084
Enamik teenistusse asuvad noori on keskharidusega. Oma soovi avaldas ajateenistusse asumisel 63% kutsealustest. Teiste hulgas asub juulis ajateenistusse 35 naist.
#000085
Eesti riigi kaitsevõime alus on reservarmee väljaõpe, mis algab ajateenistusega. Ajateenistuse käigus saadakse põhiteadmised riigikaitsest ja õpitakse tegutsema ühtse meeskonnana.
#000086
Ajateenistusse kutsutakse kolm korda aastas. Järgmine kutsumine on 17.–19. oktoobril.
#000087
Ajateenistust alustab ligi 430 noort
#000088
Noormeeste kõrval asub aega teenima ka 5 naist ning projekti raames ühildavad ajateenistuse ja kutsehariduse praktika Kehtna kutsehariduskeskuse IT- süsteemide õpilased.
#000089
Teenistust alustatakse 1. ja 2. jalaväebrigaadis, küberväejuhatuses, mereväes, sõjaväepolitseis ja toetuse väejuhatuses. Väljaõpe kestab 11 kuud.
#000090
Uue pilootprojekti raames asuvad Kehtna kutsehariduskeskuse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna IT- süsteemide nooremspetsialistide eriala õpilased vabatahtlikult ajateenistusse peaaegu kogu kursusega ning saavad koolipraktika ja ajateenistuse läbida ühel ajal. Kooli lõpetavad noored juuni asemel detsembris, kui lõpeb ka nende teenistus kaitseväes.
„Kaks ühes lahendus toimub Eestis esmakordselt ja suure tõenäosusega kogu maailmas,“ ütles küberajateenistuse projekti eestvedaja, staabiallohvitser vanemveebel Kristo Pals.
#000091
Ajateenistusse kutsutakse kolm korda aastas. Järgmine kutsumine on juulis.
#000092
Kaitsevägi korraldab 17.-25. novembril lisaõppekogunemise Okas 2021, mille käigus kontrollitakse 17. pioneeripataljoni, 27. pioneeripataljoni, 191. luurekompanii ja 291. luurekompanii lahinguvalmidust.
#000093
Lisaõppekogunemisega harjutab kogu riigikaitse käsuahel alates Vabariigi Valitsusest kuni reservväelasteni valmidust, otsuste langetamist ja tegutsemist kiiresti muutuvas olukorras. Kontrollitakse kaitseväe ja Kaitseliidu mobilisatsioonivalmidust ning harjutatakse mobilisatsioonijuhtimist. Antud õppusel toimub väljaõppe raames koostöös Politsei – ja Piirivalveametiga ka piiri tugevdamine. Eesmärk on ennetada ja tõkestada füüsilise takistusega ebaseaduslikku piiriületust rohkemates kohtades.
#000094
Kaitseväe ülesanne on tagada, et riik oleks valmis kõikideks olukordadeks, ka nendeks, mille realiseerumise tõenäosus on väike. Kaitsevägi peab olema valmis Eestit kaitsma ning seda õppustel harjutama just rahuajal. Eesti reservarmeele tuginev riigikaitsemudel on tõestanud elujõudu ja tõhusust heidutusvahendina. Julgeolek ei teki iseenesest, seepärast peab Eesti korraldama ka rahuajal regulaarselt õppuseid, et säilitada ja tõsta reservstruktuuri kiirreageerimise võimet.
#000095
Okas 2021 puudutav lisainfo kutse saanud reservväelastele:
#000096
17. pioneeripataljon ja 191. luurekompanii
#000097
27. pioneeripataljon ja 291. luurekompanii
#000098
Üldinfo reservteenistuse ja õppekogunemiste kohta:
#000099
Oktoobris asus ajateenistusse ligi 900 vaktsineeritud noort!
#000100
Oktoobrikutse raames asus ajateenistusse ligi 900 noort, kellest kõik olid
vaktsineeritud vähemalt ühe vaktsiinidoosiga – see kindlustab kaitsevalmiduse ja
ajateenistujate parima väljaõppe. Meeste kõrval asus aega teenima ka 7 naist.
#000101
Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunovi sõnul oli seekord suurimaks
väljakutseks maksimaalne vaktsineerituse saavutamine. See tähendab, et mõnede juba
varem ajateenistuse kutse saanud noorte ajateenistuse aega tuli muuta, kuna nad keeldusid
ennast vaktsineerimast. “Oluline on siinkohal meeles pidada, et vaktsineerimata jätmine ei
vabasta kedagi ajateenistusest, vaid nende isikute ajateenistus lükkub lihtsalt edasi,” rõhutab
#000102
Tulevaste ajateenijate motivatsioon end vaktsineerida oli üsna kõrge ja selle nimel tegi
Kaitseressursside Amet suuri jõupingutusi. “Kuna Kaitseväe seisukoht oktoobrikutse osas oli,
et vähemalt ühe süstiga peavad olema vaktsineeritud kõik tulevased ajateenijad, lähenesime
kutsealustele personaalsemalt,” märgib Piskunov. “Kutsealustele pakkusime nõustamist ja
vaktsineerima suunamist, samuti tegime palju selgitustööd selle osas, miks vaktsineerimine
ajateenistusse asumisel oluline on,” lisab peadirektor.
#000103
Omal algatusel ajateenistusse asumine on endiselt populaarne, seda tegi 60% noortest.
Teenistust alustatakse 1. ja 2. jalaväebrigaadis, küberväejuhatuses, toetuse väejuhatuses ja
erioperatsioonide väejuhatuses. Väljaõpe on 8-kuuline.
#000104
Ajateenistusse kutsutakse kolm korda aastas. Järgmine kutsumine on 31. jaanuar 2022.
#000105
Tulevane ajateenija, anna endast märku!
#000106
Vaktsineerimine on väga oluline, kuna tagab kaitsevalmiduse ja sujuva väljaõppe. Teenistusse võetakse ka need kutsealused, kes on haiguse läbi põdenud viimase 6 kuu jooksul ning esitavad selle kohta tõendi. Kaitseväes saavad vaktsineerimiskuuri lõpetada isikud, kes on esimese vaktsiinidoosi saanud vähemalt 3 nädalat enne ajateenistusse tulekut või kellel on haiguse läbipõdemisest möödas vähem kui 180 päeva. Oktoobris ajateenistusse astujatel palume end vaktsineerida esimesel võimalusel aga mitte hiljem kui 26. september. Ajateenistuskohustus säilib – kõik, kes ei soovi lasta end vaktsineerida, tulevad teenistusse pärast epideemia vaibumist.
#000108
Riigikaitseõpetajate seminaride toimumisajad ja lisataotlusvoorud
#000109
Uus kooliaasta on kohe algamas ning Kaitseressursside Amet korraldab ka see aasta riigikaitse õpetajatele seminare.
#000110
Kaitseressursside Ameti korraldatud riigikaitseõpetajate seminarid toimuvad järgnevatel aegadel:
#000111
Kõik seminarid algavad kell 13.00 (kogunemine 12.30) ning lõpevad hiljemalt 17.00.
#000113
Seoses piirangutega on registreerimine kohustuslik ning kohapeal järgime kindlasti kehtestatud nõudeid. Kuna kohti on piiratud arv, siis registreeruge seminarile, kuhu te kindlasti tulla saate ning tehke seda võimalikult varakult.
#000115
Registreerida saate järgmiste linkide kaudu:
#000116
Samuti saab taotleda toetust õppevahendite ostmiseks. Õppevahenditena toetame eeskätt esmaabi õpetamiseks vaja minevat instrumentaariumi (nt meditsiinikomplektide MK1, MK2, MK3 ostmist) ja topograafia õpetamiseks kvaliteetsete tarvikute ostmist (nt tuhandik süsteemiga kompassid, tuhandikringi sisaldavad kaarjoonlauad, lamineeritud kaardid jm).
#000119
Noored alustavad üha enam ajateenistust omal algatusel
#000120
Juulis asus kutsutud noortest koguni 61% ajateenistusse omal algatusel. Selliste noorte hulk on järjekindlalt tõusuteel.
#000121
“Noored tahavad ise otsustada ja planeerivad ajateenistuse oma eluplaanidesse teadlikult,” selgitab Kaitseressursside Ameti kaitseväekohustuslaste osakonna juhataja Merle Peedoson. “Olulise tõuke annab võimalus alustada teenistust sõpradega koos, näiteks klassiga, ning parim võimalus selleks on kohe pärast gümnaasiumi lõppu. Selle trendi jätkumine tagab usutavasti omal algatusel teenistusse asunud noorte osakaalu tõusu ka edaspidi – kui eelmisel aastal alustas meil juulis klasse 17, siis sel aastal juba 27.” Nii ei jää kõrvale ka naised. “Meil on mitmeid klasse, kus klassivendadega koos tuleb teenistusse ka mõni nende klassiõde,” tõdeb Merle Peedoson hea meelega.
#000122
Kaitseressursside Amet tahab edaspidi teha koostööd koolidega veelgi põhjalikumalt. “Arstlikus komisjonis on mõistlik ära käia juba lõpuklassis ning miks mitte koos klassikaaslastega. Nii tervisekontrollis kui ka ajateenistuses on siis kindlasti lihtsam ning sõjaväeline väljaõpe muutub loogiliseks jätkuks haridusteel. Pärast teenistust saab elu ja teiste väljakutsetega edasi minna ning kuklas ei tiksu mõtet, et kuidas seda aastat ajateenistuses kõikide oma teiste plaanide vahele sobitada.”
#000123
Lisaks koostööle koolidega hakkab amet kutsealuseid põhjalikumalt nõustama küsimustes, mis ajateenistusse asumist võivad takistada ning suunama neid murega õigete spetsialistide poole. “Teenistusse asumist võivad takistada pere, laenude jms seotud elukondlikud küsimused. Kui enne teenistust korraldatakse mõistlikult ära see pool elust, mis jääb väeosa väravast välja, siis on teenistuses lihtsam. Tahame edaspidi noori lahenduste leidmisel toetada nii hästi kui võimalik,“ kinnitab Peedoson.
#000124
Kui noor soovib kohe pärast gümnaasiumi teenistusse asuda, siis tasub juba lõpuklassi esimesel trimestril minna veebilehele ning valida endale sobiv arstliku komisjoni aeg ja koht. Kui tervisega on kõik korras, siis saab noor kutse ajateenistusse. Kui soovitakse minna koos klassiga (või ka näiteks lennuga), siis tuleb leida enda seast esindaja, kes koondab kokku soovijate nimed, isikukoodid ja kontaktandmed ning edastab need ametile. Amet saadab omakorda nimekirjas olevatele noortele kutsed arstlikku komisjoni. Teenistusse asumisest huvitatud noorte andmed võib kokku koguda ja ametile vahendada ka nende õpetaja.
#000125
Ajateenistusse kutsutakse kolm korda aastas. Järgmine kutsumine on 18.-19. oktoobril.
#000126
Kaitseressursside Ameti kutsel asub ajateenistusse ligi 2000 noort
#000127
Järgmisel nädala algul, 19.-21. juulil, alustab Kaitseressursside Ameti kutsel ajateenistust ligi 2000 noort, lisaks kutsealustele ka 49 naist.
#000128
Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunovi sõnul on seekordses kutses palju uut. “Alustame sellest, et 1. ja 2. jalaväebrigaadi kahe kompanii noored on kaasatud innovatsiooniprojekti “Tahan ajateenistusse!””. Piskunovi sõnul on ettevalmistavad tööd käinud juba pikalt. Soovitakse hõlbustada noorte kohanemist militaarkeskkonnaga ja seepärast keskendub projekt sõduri baaskursusele. “Noored tulevad ajateenistusse õppima ning tahame toetada nende motivatsiooni, soodustada eduelamusi, luua toetavat keskkonda. Sel eesmärgil oleme koostöös kaitseväega põhjalikult üle vaadanud sisseelamisprotsessi ning koolitanud hariduspsühholoogia teadur Grete Arro ja meekonnakoolitaja Margus-Tarmo Pihlakase abil värskete ajateenijatega vahetult tegelevaid ülemaid. Koolituse põhituumaks on parim kaasaegne õppemetoodika, nö tööriistakast, millega saab toetada ajateenijate õpimotivatsiooni ja kasutada erinevaid mälutehnikaid.” Projekt kutsuti ellu Avaliku Sektori Innovatsioonitiimi poolt veetava innovatsiooniprogrammi raames ja selle meeskonda kuuluvad lisaks projekti eest vedavale Kaitseressursside Ametile ka Kaitsevägi, Kaitseministeerium ning Haridus- ja Teadusministeerium. Projektijuhiks on antropoloog Helelyn Tammsaar. Piskunov võtab kokku: “Meie peamine eesmärk on motiveeritud ja asjatundlik reservväelane, kellel on tahe ja oskus Eestit vajadusel hästi kaitsta.”
#000129
Piskunovi sõnul on muudatusi aga veel, sest esimest korda on noortel võimalik ajateenistus läbida erioperatsioonide väejuhatuse koosseisus. “See on oodatud võimalus sõjaväelise väljaõppe tõelistele gurmaanidele – 11 koha peale oli tihe konkurents.” Lisaks kolisid ka paar üksust ning seepärast alustavad toetuse väejuhatuse ajateenijad teenistust Ämari asemel Paldiskis ning küberväejuhatuse omad Ämaris.
#000130
“Hea meel on tõdeda, et järjest populaarsem on klassidena ajateenistusse asumine. Kui eelmisel aastal alustas koos teenistust 17 klassi, siis nüüd lausa 27 ning 1. jalaväebrigaadi ja küberväejuhatuse saime suures osas täidetud just klassidega,” tõdes Piskunov
#000131
Juulikutse ajateenijate tulevane sõjaväeline ametikoht üksuses eeldab 11-kuulist väljaõpet ja nendest koolitatakse tulevased ülemad, erialaspetsialistid ja autojuhid.
#000132
Teenistust alustatakse kõikides ajateenijate väljaõppekeskustes: 1. ja 2. jalaväebrigaadis, sõjaväepolitseis, küberväejuhatuses, mereväes ja toetuse väejuhatuses. Esimest korda pakub väljaõpet ka eripoeratsioonide väejuhatus. Teenistusse asuvad noored on üldjuhul keskharidusega. Omal algatusel alustab seekord teenistust 61% kutsututest.
#000133
Eesti riigi esmase kaitsevõime alus on reservarmee väljaõpe, mis algab ajateenistusega. Selle käigus saadakse põhiteadmised riigikaitsest ja õpitakse tegutsema ühtse meeskonnana.
#000134
Lisaks märgisele sai amet ka eriauhinna kui asjalik paindlike tööviiside edendaja ja kaugtöö praktiseerija. Eriauhinnaks on võimalus jagada juhtimispraktikaid Elisa personalivaldkonna juhi Kaija Teemägiga.
#000136
Sel aastal said esmakordselt märgise 37 organisatsiooni ning selle kehtivust pikendas 22 organisatsiooni.
#000137
Märgise saajate nimed leiab smartwork.ee.
#000138
Kaitseministri otsusega korraldab riigikaitselaagreid edaspidi Kaitseliit
#000139
Uuest aastast korraldab riigikaitselaagreid Kaitseliit, et tagada kõikide Eesti piirkondade noortele võimalus osaleda ühtse kvaliteediga riigikaitse laagrites.
#000140
Kaitseminister Laaneti sõnul on Kaitseministeerium järjepidevalt aidanud riigikaitseõpetuse ainekava ning õppekvaliteeti uuele tasemele viia.
#000141
„Oluline on, et kõikidel noortel oleks võrdsed võimalused ja muudatuse tulemusel saavad laagrid olema ühtse õppesisu ning –väljunditega, mis paraku praegu nii ei ole,“ ütles ta.
#000142
Laanet lisas, et lihtsustub ka koolidirektorite töö kui ka üleüldine asjaajamine, sest enam ei pea koolid paluma toetust kohalikult malevalt, laagri teenuste eest arveid ootama ja nende eest tasuma ning lõpuks aruandlusega tegelema.
#000143
„Kooli direktoril tuleb üksnes oma piirkonna Kaitseliidu maakaitseringkonna ülemale selle aasta 1. oktoobriks teada anda kui palju õpilasi soovib laagris osaleda ja millal,“ lisas ta.
#000144
Laanet märkis, et laagrite läbiviimise maksumuse suurusjärk jääb samaks. Ühtlasi saavad koolid jätkuvalt ise valida meelepärase riigikaitseõpetaja.
#000145
Kaitseliidu ülem brigaadikindral Riho Ühtegi ütles, et Kaitseliit on läbi vahendite ja isikkoosseisu riigikaitse välilaagrite korraldamisse kaasatud ka juba täna, ent praegune korraldus ei kohusta selgelt ja ühemõtteliselt organisatsiooni laagrite läbiviimist toetama, mistõttu on abi piirkonniti erinev.
#000146
„Uue mudeli alusel on see selgelt üks Kaitseliidu ülesanne, kõik õppurid saavad ühesuguse laagri Tallinnast Põlvani ja Jõhvist Orissaareni,“ ütles brigaadikindral Ühtegi ja lisas, et nii on õpilastel võimalik tutvuda ka vahetult Kaitseliidu kohaliku organisatsiooniga ja saada selle läbi parem ettekujutus laiapõhjalise riigikaitse tähendusest.
#000147
Ta lisas, et välilaagrites õpivad noored oma eriala asjatundjatelt –Kaitseliidu instruktoritelt, elukutselistelt kaitseväelastelt, õpetamisest huvitatud ajateenijatelt, aga ka riigikaitsesse panustavatelt vabatahtlikelt ja teiste elualade esindajatelt.
#000148
„Vastavalt seadusele on Kaitseliidu eesmärk suurendada vabale tahtele ja omaalgatusele toetudes rahva valmisolekut kaitsta Eesti iseseisvust ja põhiseaduslikku korda. Just sellist eesmärki peavad endas kandma ka riigikaitselaagrid. Ja mine tea, ehk leiab nii mõnigi noor läbi nende tee ka astumiseks Eesti vanima ja suurima vabatahtliku riigikaitseorganisatsiooni liikmeks,“ ütles brigaadikindral Ühtegi.
#000149
Mullu asus vabatahtlikult ajateenistusse rekordarv noormehi ja naisi
#000150
Kaitseminister Kalle Laanet tutvustas täna valitsusele värsket kaitseväeteenistuse aruannet, mille kohaselt täideti möödunud aastal pea kõik kaitseväekohustuse täitmisega püstitatud eesmärgid.
#000151
„Ajateenistusse asus 3516 kutsealust ja tütarlast. Märkimisväärne on, et üle poole kutsealustest asus teenistusse vabatahtlikult, nende hulgas rekordiliselt 54 naist, mis on rohkem kui kunagi varem,“ ütles Laanet.
#000153
Ta lisas, et erakordselt kõrge vabatahtlikkuse protsent ja väljalangevuse vähenemine näitavad noorte oskust ajateenistust planeerida ning end ette valmistada eesootavaks. „Selle tunnistuseks on ka koos ajateenistusse asunud rekordilised 17 klassi,“ lausus Laanet.
#000155
Ajateenijate seas läbiviidavas ankeetküsitlusest selgus üheselt, et riigikaitseõpetuses osalemine omab väga suurt mõju just teadlikkuse tõstmisel ning hirmude elimineerimisel. Ka vabatahtlikult ajateenistusse asunute seas oli valdavalt neid, kes olid gümnaasiumis läbinud riigikaitseõpetuse.
#000156
„Riigikaitseõpetusel on otsene seos ajateenijate meelestatusel ja ajateenistuses hakkamasaamisel,“ ütles Laanet.
#000157
Kaitseminister Laaneti sõnul tuli COVID-19 pandeemia tõttu ümberkorraldada Kaitseressursside Ameti arstlike komisjonide töökorraldus eeskätt ajaplaneerimises, mis aitas arstlikke komisjone läbi viia kiiremini. „Töökorralduse tõhustamine osutus niivõrd efektiivseks, eeskätt hindasid seda kõrgelt kutsealused, et muudatused võetakse kasutusele permanentselt,“ märkis Laanet.
#000158
Tegevväelaste arv on viimase kuue aasta kõrgeim – tegevteenistujaid oli 2020. aasta lõpuks 3655, mis on planeeritud eesmärgist 145 tegevväelase võrra rohkem. Ajateenistuse lõpetanud noortest asus tegevteeteenistusse 7,51 protsenti.
#000159
Ajateenistuse lõpetanud naistest omakorda 52 protsenti. „Naiste osalemine riigikaitses on üha loomulikum ning kaitseväelase karjääri kasuks otsustamine läbimõeldud ja planeeritud otsus,“ lisas Laanet.
#000160
Ettevõtted saavad kaitseväele teenuste osutamiseks riigikaitselised ülesanded
#000162
Valitsus kinnitas 04.03.2021 istungil kaitseministeeriumi esitatud korralduse eelnõu, millega ettevõtted saavad sõjalise kriisi ajal teenuste osutamiseks riigikaitselised ülesanded. Seni erinevate vahendite kasutusse võtmisega seotud korrale luuakse nüüd raamistik ka kaitseväele vajalike teenuste osutamiseks.
#000163
„Ettevõtjatele suunatud erinevad riigikaitselised ülesanded lähtuvad laiapindse riigikaitse kontseptsioonist. Ettevõtjate panus kriisi ajal on oluline ka seetõttu, et võimalikult kiiresti taastuks normaalne ettevõtluskeskkond,“ ütles kaitseminister Kalle Laanet, kelle sõnul on tal hea meel, et esmane ettevõtete erialaliitudelt saadud tagasiside on olnud positiivne. „Tahan rõhutada, et eelistame alati ettevõtjatega sõlmida lepinguid, kuid nagu tervisekriisi juures näinud oleme ei pruugi tavapärased lepped alati toimida. Kaitsevaldkonna jaoks on oluline eelkõige teenusekindlus,“ lisas Laanet.
#000164
Ettevalmistatud koondkavas loetletakse tegevusalad, mis on vajalikud riigi sõjalise kaitse toetamiseks kriisi ajal, kas riigi tellimuste või sundkoormistega. Koondkava paneb Kaitseressursside Ametile ülesande alustada esmalt Eestis pakutavate teenuste kaardistamist, seejärel saab otsustada kas on vaja sundkoormisi või saab teenused näiteks lepingutega tagada.
#000165
Koondkavas määratletud teenused jagunevad suures osas kolmeks: tootmine (vormid, saapad, isikukaitsevahendid, kindlustusmaterjalid), kaitseväele konkreetse teenuse osutamine (veod, kaevetööd), ettevõtete vahenditele ligipääsu võimaldamine (sidevõrgud).
#000166
Teenuste kaardistamine tagab riigile ülevaate, milliseid tsiviilressursse on võimalik sõjaajal kasutada. Seejuures on koormised äärmuslik abinõu kriitliste vajaduste puhul juhul, kui vajalikku teenust ei ole võimalik saada riigiasutuselt. Vajadusel peab riik tagama ka vajalike vahendite olemasolu, kui ettevõttel endal puuduvad võimalused nende hankimiseks.
#000167
Ettevõtetele saab kõrgendatud kaitsevalmiduse ajal ülesanded anda Vabariigi Valitsus ja sõja ajal kaitseväe juhataja. Elutähtsate teenuste koormamisel jälgitakse, et ei kahjustataks elutähtsa teenuse toimepidevust ühiskonna jaoks.
#000168
„Viimati tõusis ajateenija toetus 2015. aastal. Nüüdsest vaatame toetused iga kolme aasta tagant üle ja võtame arvesse eelmisest toetuste tõusust saadik toimunud muutused ja järgmise kolme aasta prognoosid,“ lisas Laanet.
#000175
Kaprali või vanemmadruse auastme saamisel enne üheksandat kuud makstakse toetust 140 eurot kuus. Kui reamehe, madruse, kaprali või vanemmadruse auastmes ajateenija teenib 11-kuulises ajateenistuses, siis alates üheksandast kuust on toetus 170 eurot kuus. Teised ajateenija toetused lähtuvad läbitud väljaõppest ja auastmest: nooremseersant või nooremmaat – 200 eurot kuus ja seersant või maat – 230 eurot kuus.
#000176
Muudatus jõustub käesoleva aasta 1. juulist.
#000177
Veebruaris asus teenistusse 414 noort
#000178
​1. veebruaril asus ajateenistusse 414 noort, sh 6 naist, kes jagunesid üksuste vahel nii:
#000179
Suurem osa teenistust alustanud noortest on keskhariduse ja juhilubadega. Veebruaris alanud teenistus vältab 11 kuud ning selle raames koolitatakse välja autojuhid ja tulevased sõjaväelised juhid.
#000180
Kaitseressursside Amet eraldas riigikaitseõpetusele 600 153 eurot
#000181
​Kaitseressursside Amet jagas koolidele riigikaitseõpetuse läbiviimiseks toetuseid 600 153 euro ulatuses. Rahastati peamiselt laagrite ja õppekäikude korraldamist. Laagritele eraldati 465 283 eurot, õppekäikudeks 132 500 eurot ning õppevahendite ostmiseks 2 370 eurot. Kokku said toetustest tuge 133 kooli.
#000182
„Eelmisel aastal katsime suuresti koolide õppevahenditega seotud vajadused. Tänu sellele oli meil nüüd võimalus keskenduda laagrite ja õppekäikude rahastamisele,“ selgitas Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunov. „Toetust jagasime ka eelmisel aastal koroona tõttu ära jäänud laagrite korraldamiseks. Riigikaitseõpetus on populaarne valikaine ning meie teeme omalt poolt kõik, et ka eelmise õppeaasta kursuste õpilased vaeslaste ossa ei jääks – riigikaitselaagrid on ju selle aine kõige põnevam osa. Kui koolid vähegi leidsid võimaluse laagreid tagantjärele korraldada, siis meie panime õla alla. Kokku ootame sel aastal eraldatud toetuste eest riigikaitselaagritesse 6385 ja õppekäikudele 5845 õpilast.“
#000183
Riigikaitseõpetus on valikaine, mida õpetatakse gümnaasiumides ja kutsekoolides. Kaitseressursside Amet finantseerib riigikaitseõpetuse erinevaid tegevusi toetuste kaudu. Toetusi eraldatakse koolide taotluste alusel riigikaitselaagrite ja õppekäikude korraldamiseks ning õppevahendite ostmiseks.
#000185
Kaitseressursside Ameti kutsel asub ajateenistusse enam kui 400 noort
#000186
​Esmaspäeval, 1. veebruaril alustab Kaitseressursside Ameti kutsel ajateenistust enam kui 400 noort, lisaks kutsealustele ka kuus naist.
#000187
Veebruaris alustavad teenistust kutsealused, kelle ametikoht väeosas eeldab 11-kuulist väljaõpet: tulevased ülemad, erialaspetsialistid ja autojuhid. Oma juhioskused saavad alustavad ajateenijad proovile panna juba suvel, kui nendest saavad juulis teenistust alustavate noorte ülemad.
#000188
Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunovi sõnul on 2021. aasta esimese ajateenistusse mineva grupi kokku panemine olnud keeruline ja paljud kutsealused jätsid koroona tõttu terviseseisundi hindamisele tulemata. „Sellest olenemata suutsime tänu komisjonide töö ümberkorraldamisele tagada, et esmaspäeval ootame teenistusse sama palju noori, kui aasta tagasi samal ajal teenistusse asus,“ jääb Piskunov tulemusega rahule. Tema sõnul võib seetõttu kindlalt öelda, et kevadel tehtud ümberkorraldused terviseseisundi hindamise korralduses olid õigustatud. “Tänu vastuvõtusüsteemi kellaajaliseks muutmisele ja ohutusnõuete rangele jälgimisele on komisjonid olnud järjepidevalt töös.“
#000189
Teenistust alustatakse 1. jalaväebrigaadis, sõjaväepolitseis, 2. jalaväebrigaadis, küberväejuhatuses, mereväes ja toetuse väejuhatuses. Teenistusse asuvad noored on üldjuhul keskharidusega.
#000190
Ajateenistusse kutsutakse kolm korda aastas. Järgmine kutsumine on 19.-21. juulil.
#000191
Kaitseressursside Amet kuulub kümnendi kõige ihaldusväärsemate tööandjate ridadesse
#000192
​Tööportaal CV Keskus pani kokku kümnendi kõige ihaldusväärsemad tööandjad ning nende sekka jõudis ka Kaitseressursside Amet. 35 esile toodud organisatsiooni seas on Kaitseressursside Amet 29. positsioonil.
#000193
Eesti kõige ihaldusväärsemate tööandjate valimisse on viimase kümne aasta jooksul oma panuse andnud rohkem kui 50 000 töövõtjat. Kokkuvõtvasse kõige enam armastatud tööandjate edetabelisse jõudis 35 erinevat organisatsiooni.
#000194
​2021. aasta 1. jaanuaril jõustuvad Kaitseressursside Ameti põhimääruse muudatused, millega kehtestatakse ametis senisest väiksema osakondade arvuga struktuur, vähendatakse juhtide arvu ning jagatakse ümber ülesanded osakondade vahel.
#000197
Ümberkorralduste eesmärk on muuta asutuse töökorraldus sujuvamaks, lühendada otsustusahelaid, lihtsustada tööprotsesse, tagada kaasaegne organisatsiooni toimimine ja suurendada meeskonnatunnet ühiste eesmärkide täitmisel. Ametis soovitakse üha enam tõsta fookusesse inimesekesksus, digitaalsete lahenduste arendamine, teenuste ühtlustamine ja ajateenistuse suhtes valitsevate hoiakute kujundamine. Vabanevate ressursside arvelt kaastakse KRA meeskonda täiendavat kompetentsi valdkondlike ekspertide näol ning suurendatakse seeläbi ameti analüütilist võimekust ja suutlikkust panustada rohkem teavitustegevusse.
#000198
Kõige suuremad muudatused puudutavad kaitseväekohustuse täitmise teenuse juhtimist, mis koondatakse ühe osakonna vastutusalasse. Senised Tartu ja Tallinna kaitseväekohustuslaste osakonnad ja arstlike komisjonide osakond liidetakse kaitseväekohustuslaste osakonnaks. Lihtsustatud struktuur ning selge juhtimismudel aitavad kaasa tervikliku teenuse loomisele ning tõhusate koostöösuhete arendamisele nii valdkonnas kui ka laiemalt.
#000199
Kaitseressursside Ameti struktuur alates 01.01.2021
#000200
Kaitseressursside Amet toetas riigikaitseõpetust 69 015 euroga
#000201
Aasta viimases ja erakorralises taotlusvoorus eraldas Kaitseressursside Amet riigikaitseõpetuse läbiviimiseks toetuseid 69 015 euro ulatuses. Toetati õppevahendite ostmist ning laagrite ja õppekäikude korraldamist.
#000202
Taotlusvooru laekus kokku 34 taotlust, neist 14 õppekäikude ja laagrite korraldamiseks summas 30 130 eurot ning 20 õppevahendite ostmiseks summas 48 487 eurot. Õppekäikude ja laagrite taotlused rahuldati täies mahus ning õppevahenditele eraldati 38 885 eurot.
#000203
Õppevahendite puhul olid prioriteediks topograafia, orienteerumine, relvaõpe ja esmaabi välitingimustes. Toetuse eest kavandatud õppekäikudel ja riigikaitselaagrites osaleb kokku 420 õpilast.
#000204
2020. aastal toetas Kaitseressursside Amet koolides riigikaitseõpetuse läbiviimist kokku 551 045 euro ulatuses. Aasta viimase vooru eraldised tehti kevadel õppekäikudeks ja laagriteks eraldatud, kuid kasutamata jäänud toetuste arvelt. „Tänavune aasta oli koroonaviiruse tõttu eriline. Toimumata jäid paljud algselt planeeritud riigikaitseõpetuse laagrid. Samas andis see meile võimaluse eraldada tavapärasest rohkem rahalist toetust erinevate õppevahendite soetamiseks. Positiivne on seegi, et enamik kevadel ära jäänud laagreid toimub siiski hiljemalt järgmisel aastal.“ sõnas Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunov.
#000205
Riigikaitseõpetus on valikaine, mida õpetatakse gümnaasiumides ja kutsekoolides. Kokku osaleb riigikaitseõpetuse tundides ca 5900 õpilast aastas. Kaitseressursside Amet finantseerib riigikaitseõpetuse erinevaid tegevusi toetuste kaudu. Toetusi eraldatakse riigikaitselaagrite ja õppekäikude korraldamiseks ning õppevahendite ostmiseks. Järgmise aasta toetusteks on amet eelarvesse planeerinud 558 000 eurot ning eraldused selguvad hiljemalt 2021. aasta veebruaris.
#000206
Oma riigikaitsekohustust asus kaitseväes täitma 1136 noort
#000207
Aasta viimase ajateenistusse kutsumisega läks 12. ja 13. oktoobril kaitseväkke 8-kuulisele väljaõppele kokku 1136 uut ajateenijat, sealhulgas 8 neidu.
#000208
Suure täienduse said 1. jalaväebrigaadi üksused – 550 noort, kelle hulgas ka 6 neidu. 2. jalaväebrigaadi suundus väljaõppele 411 noormeest, küberväejuhatusse 108, sealhulgas 2 neidu ja toetuse väejuhatusse 67 noort.
#000209
Aasta-aastalt on suurenenud vabatahtlike kutsealuste osakaal.
#000210
Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunov: “Omal vabal tahtel asus seekord riigikaitsekohustust täitma 55% kutsutud noormeestest. Mul on hea meel selle trendi kasvamise üle, sest nende kutsealuste motivatsioon teenida kaitseväes on kõrge ja nad on oma otsuse läbi kaalunud. Nende seas on nii kutsealuseid, kelle jaoks kaitsevägi pakub erilist huvi ning riigikaitse on väga südamelähedane kui ka neid, kes lihtsalt peavad ajateenistuse läbimist enda kui kodaniku kohustuseks ning soovivad selle kohustuse täitmist paremini oma elukaarde sobitada. Teenistuse lõppedes on neil kindlasti palju kogemusi ja uusi teadmisi, mille abil edukamalt planeerida oma õpinguid, tööelu ja karjääri.“
#000211
Valdav osa oktoobris teenima läinutest on kesk- ja põhiharidusega ja paljudel on ka B-kategooria juhiluba.
#000212
Välisriikidest tuli selle kutsumisega 14 noormeest ja 1 neiu. Suurem osa neist tuli kaitseväkke Soomest, aga tuldi ka Austraaliast, Hondurasest ja Suurbritanniast.
#000213
Aasta kokkuvõttena on Kaitseressursside Amet kaitseväkke ajateenistusse toimetanud 3518 noort. Vabatahtlikult on oma otsuse teinud aasta kolme kutsumise keskmisena 47,3% kutsealustest ja kaitseväes alustas aasta jooksul väljaõpet 54 naist.
#000214
Järjest kasvab ka klassiga ajateenistusse siirdujate hulk. Käesoleva aasta juulis läksid koos klassikaaslastega aega teenima 17 klassi noored koolidest üle Eesti – kokku 137 noort inimest. Aasta tagasi juulis oli klassiga teenima minejaid 4 koolist.
#000215
Enam kui 1200 kutsealust siirdub ajateenistusse
#000216
Aasta viimases kutses järgmise nädala algul – 12. ja 13. oktoobril – alustab Kaitseväes väljaõpet üle 1200 kutsealuse. 8-kuulise väljaõppe lõppedes saavad väeosad täiendust reservarmee reakoosseisu jaoks.
#000217
Kõige rohkem kutsealuseid läheb teenima 1. ja 2. jalaväebrigaadi. Noori lisandub veel küberväejuhatusse ja toetuse väejuhatusse.
#000218
Vabatahtlikult plaanib ajateenistusse minna ka 9 neidu, kes jagunevad samuti 1. ja 2. jalaväebrigaadi, küberväejuhatuse ning toetuse väejuhatuse üksuste vahel.
#000219
Noorte teenistusse viimisel kasutab Kaitseressursside Amet ettevaatusabinõusid – bussides on piisavalt ruumi, et kutsealused saaksid hajutatult istuda. Enne bussi sisenemist täidetakse terviseankeet ja mõõdetakse kehatemperatuuri. Kutsealused peavad bussides kandma maske ja saadaval on käte desinfitseerimise vahendid. Kokkuleppel ametiga saavad kutsealused minna ka ise otse teenimiskohta.
#000220
17. septembril vastuvõttu ei toimu
#000221
17. septembril ei toimu kutsealuste vastuvõttu. Sel päeval palume meile pöörduda telefoni 717 0700 või 800 2525 teel või e-posti aadressil info@kra.local. Ametile Vabandame ebamugavuste pärast!
#000222
Eelmisel aastal oli avaliku sektori tööandjaist esikahekümnes Tartu Ülikool. Sel korral esindab KRA aga ainsana avalikku sektorit.
#000228
Mis teeb ühe tööandja teiste ees vastupandamatuks? Henry Auväärt selgitab, et 98% vastanuist leidis, et ihaldusväärsed tööandjad on innovaatilised ettevõtted, kus töötavad ettevõtlikud inimesed. Ja neil ettevõtteil on töövõtjate silmis ausa tööandja maine, ettevõttes on head karjääri- ja arenguvõimalused.
#000230
Tallinna arstlik komisjon alustab uutes ruumides
#000231
Kaitseressursside Ameti Tallinna arstlik komisjon alustab esmaspäevast, 10. augustist tööd uutes ruumides.
#000232
Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunov: “ Tallinna arstlik komisjon on meie suurima koormusega komisjon, sest ligi pooled riigi kutsealustest käivad just seal. Seepärast on eriti oluline, et saime nüüdsest avaramad ja mugavamad ruumid. Meie kasutada on maja 4. korrusel ligi 190 ruutmeetrit. Sellest ootesaalina üle 107 ruutmeetri, ülejäänud pinnal on arstide kabinetid. Ootesaal on piisavalt suur, et oma järjekorda ootavad noormehed ja neiud saaksid vajadusel hoida üksteisega turvalist distantsi. Samas tervisekeskuse majas võivad kutsealused teha ära kõik vajalikud analüüsid ja uuringud, nad ei pea selleks teise raviasutusse minema. Komisjoni töö on efektiivsem ja me kõik hoiame kokku aega“.
#000234
Uues ootesaalis on head võimalused kasutada kohapeal kaitseväeteenistuse veebi, üles seatakse infokiosk, teleri ekraanilt ja erinevate jaotusmaterjalidena jagavad ameti töötajad kutsealustele võimalikult palju eriilmelist vajalikku infot.
#000235
Kaitseressursside Amet teeb omalt poolt kõik, et suurendada noortes kindlustunnet suure muutuse ees, mida ajateenistus kahtlemata kaasa toob.
#000236
Kaitsevägi sai väljaõppele 1951 noort
#000238
Juulikuu keskel viis Kaitseressursside Amet ajateenistusse 1951 noort, sealhulgas 41 neidu.
#000239
Kutsumist mõjutas tugevasti viiruseohust tingitud eriolukord riigis. Selle tulemusena ei saanud amet poolteist kuud läbi viia arstlikke komisjone.
#000240
Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunov: “ Teadsime, et paljud vabatahtlikult ajateenistusse tahtjad soovisid teenima minna just juulis, kuid neil oli arstliku komisjoni otsus saamata. Seepärast hakkasime komisjone läbi viima veel enne eriolukorra lõppu, tehes seda kõiki ettevaatusabinõusid silmas pidades. Meie eesmärk oli sel suvel aegade suurim – pidime ajateenistusse saatma vähemalt 1977 kutsealust. Enne eriolukorra välja kuulutamist oli eesmärgist puudu ca 500 kutsealust. Vaatasime üle oma töö protseduurid, suurendasime komisjonide arvu, tegime sihikindlat tööd iga kutsealusega eraldi. Kõik kokku andiski selle, et ajateenistuse kutse sai kokku üle 2000 noormehe. Kahjuks on aga ikka nii, et kutsumise päeval jätab osa kutsealuseid erinevatel põhjustel kohale tulemata. Nii et reaalselt läks aega teenima 1951 noort.“
#000241
Samuti on kasvanud noorte huvi minna koos klassiga ajateenistusse. Tänavu tegid seda 17 kooli noored üle Eesti ja teenima läks 137 noort. Eelmisel aastal kogunes klassiti ajateenijaid 4 koolist. Siinkohal tänu tublidele riigikaitseõpetajatele, kes on noortesse süstinud tahet riiki kaitsta ja oma kodanikukohust täita.
#000243
Kõige rohkem noori said endi juurde väljaõppele 1. ja 2. jalaväebrigaad. Sadakond noort siirdus ka küberväejuhatuse, sõjaväepolitsei ja toetuse väejuhatuse käsutusse. Vähem noori alustab luurekeskuses ja mereväes.
#000245
Alanud teenistus kestab 11 kuud ja selle vältel saavad noored jao- või reservrühmaülema kutse. Hea juhikogemuse ja põneva väljaõppe saavad ajateenijad üsna mitmel erialal. Enamik alustanutest on kesk- ja kõrgharidusega.
#000246
Järgmine ajateenistusse viimine on 12. ja 13. oktoobril.
#000247
Järgmisel nädalal alustab ajateenistust ligi 2000 noort
#000248
Tuleva nädala algul alustavad Kaitseressursside Ameti kutsel üle Eesti ajateenistust taas uued kutsealused.
#000249
Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunov: “See on eriline aasta. Viiruse tõttu kehtestatud eriolukord sundis ametit pea kahe kuu vältel arstlikke komisjone ära jätma. Teadsime, et hulk vabatahtlikke soovis ajateenistust alustada nimelt juulis, ent neil oli läbimata arstlik komisjon. Seepärast alustasime mai algupoolel komisjonide tööd veel enne eriolukorra lõpetamist ja saime tubli täienduse noormeeste ja neidude näol, kes suunduvad nüüd kaitseväkke.“
#000250
Omal algatusel lähevad ajateenistusse juba enam kui pooled kutsealustest.
#000251
Marlen Piskunov: “Rõõmu teeb seegi, et vabatahtlike seas oli suur hulk klassiga ajateenistusse minejaid. Kui mullu läks klassiga koos aega teenima noori neljast koolist, siis tänavu on neid juba 17 klassi üle Eesti. On hea meel tõdeda, et noored tajuvad oma rolli ja vastutust riigi kaitsmises. Nendel noortel inimestel on teenistuse alustamiseks vajalik turvatunne ka ammuste sõprade näol olemas ja üleminek muutunud oludesse ei tundu nii ärev“.
#000252
Aasta-aastalt suureneb vabatahtlike neidude osatähtsus. Eelmisel aastal asus aega teenima kokku 38 neidu. Nüüd on ainuüksi juulis nimekirjas üle 40 neiu, kes on valmis võtma kaitseväekohustuse ja ajateenistuse läbima.
#000253
Marlen Piskunov: “Vaatamata eriolukorra tõttu algselt ära jäänud arstlikele komisjonidele suutsid ameti töötajad täita väljaõppele suunatavate kutsealuste piirnumbrid. Selleks vaatasime tööprotsessid üle ja suurendasime uuesti tööd alustanud arstlike komisjonide arvu. Iga võimaliku vabatahtliku kutsealusega tegeldi eraldi, leidmaks parimat viisi tema teenistusse asumiseks. Seda näitab ka vabatahtlike suhteliselt suur osakaal.“
#000254
Lõviosa kutsealustest alustab väljaõpet 1. jalaväebrigaadi üksustes. Veidi vähem noori siirdub 2. jalaväebrigaadi ja muudesse üksustesse.
#000255
Võimalikku koroonaviiruse ohtu silmas pidades palub Kaitseressursside Amet, et ajateenistusse minevaid noori ei tuleks saatma liialt palju sõpru ja pereliikmeid.
#000256
Järgmine kord kutsub amet noori ajateenistusse 12. ja 13. oktoobril.
#000257
Iga tegevuse käivitab kaitseväes käsk ning selle andmisel järgitakse rangelt kindlaks määratud käsuahelat. Käsuahela ja käskude põhimõte on väga lihtne: alati peab olema selge, kellel millist käsku on õigus anda, kes kellele ja miks mingi käsu andis ning kes selle käsu ellu viis.
#000259
Käsuahela igal tasandil on oma pädevus ja vastutus ning sellele vastav käsuõigus, mida käsu andja ei tohi ületada. Riigikaitse kõrgeim juht on Vabariigi President ning tema pädevuses on nt otsustada kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel. Kaitseväes algab käsuahel aga kaitseväe juhatajast ning jõuab läbi erinevate tasandite alla iga üksiku reameheni. Käsuõigus on seotud vastutusega ning seega tuleb käsku andes alati teada, miks see antakse, mis on selle eesmärk ning mida selle täitmine endaga kaasa võib tuua.
#000260
Käsk on täitmiseks, üldjuhul vaidlustamisele ei kuulu ning täita tuleb ka need käsud, mille täitmine otseselt ametikohast ei tulene. Nii et lisaks meeldivatele ja põnevatele käskudele tuleb alati täita ka tülikad, ebameeldivad või pingutust nõudvad käsud. Erandiks on tühised või keelatud käsud. Aga ka neid ei tohi lihtsalt niisama täitmata jätta, vaid nendest tuleb ette kanda oma vahetule ülemale või kui vahetu ülem oligi sellise käsu andja, siis omakorda tema ülemale. Tühised või keelatud käsud on näiteks sellised, mis on vastuolus seadusega, ületavad käsu andja käsuõiguse ulatust, ohustavad põhjendamatult käsu saaja või kellegi teise elu, tervist ja vara jms. Samuti peab käsu puhul alati olema selge, kes on selle andnud. Kui pole teada, kes käsu andis, on käsk samuti tühine ning sellist käsku ellu viies võtad ise selle eest vastutuse.
#000261
Alahinnata ei tasu ka käsuni jõudmise protsessi. Väga sageli vajab ülem enne käsu andmist informatsiooni ning siin on suur roll tema üksusel, tema meeskonnal. Just meeskond kogub infot ja teeb ettepanekuid, et ülemal oleks võimalikult hea ning ülevaatlik pilt otsuse tegemiseks ja käsu andmiseks. See tähendab, et hea sõdur ei vii käsku mitte ainult ellu, vaid aitab seda ka ette valmistada. Jah, otsuse teeb ja käsu annab kogutud info põhjal ülem, kuid mõlema kvaliteet võib sageli sõltuda just meeskonna eeltööst ning käsu tulemuslik elluviimine meeskonna taibukusest.
#000263
Üks esimesi asju, millega sa ajateenistuses tutvust teed, on rivikord. Seda on vaja harjutada. Ja siis veel harjutada. Aga miks?
#000264
Esiteks alustame algusest. Rivikord „leiutati“ vanas Roomas ja mitte sõdurite kiusamiseks, vaid see oli lihtsalt kõige kiirem ja efektiivsem viis organiseeritult oma üksusi lahinguväljal ühest kohast teise liigutada ehk manööverdada, jõudu suunata ja koondada ning sealjuures segadust vältida. Samal eesmärgil võeti kasutusele lipud – need aitasid sõduritel kiiresti oma üksust leida või sellele järgneda. See selgitab ka, miks lipu langemine või vaenlase kätte sattumine võis üksuse jaoks olla surmahoop ning miks lippu iga hinna eest kaitsti.
#000265
Kuid tulles tagasi rivikorra juurde: Rooma armee üksused olid distsiplineeritud ja treenitud ning rivikorral põhinev liikumine andis neile lahinguväljal suure eelise. Lühidalt kokku võttes aitas hea varustus ja rivikord võita ning ellu jääda. Samas kui üksteiste jalgadele komistavad ja korratult liikuvad sõdurid üsna arusaadavalt jäid alla.
#000266
Vana-Rooma ajast on mõnevõrra vett merre voolanud, odasid ja kilpe enam ei kasutata, kuid rivikord on ikka veel oluline osa sõjaväelisest treeningust ja distsipliinist. Nagu ütles Robert Graves: “On kolme tüüpi vägesid: 1) need, kellel on kõvasti südikust, aga kehv drill 2) need, kes on küll hästi drillitud, aga puudub südikus 3) need kellel on kõvasti südikust ja hea drill. Need viimased, kas ühel või teisel põhjusel, võitlevad kõige paremini.“ See tõdemus on kehtinud läbi aja.
#000267
Rivikorra juurutamine on ülematelt nõudnud omajagu nutikust. Näiteks Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal oli värsketele värvatutele sageli täiesti tundmatu parem-vasak kontseptsioon, kuid heinu õlgedest eristasid nad hästi. Nii seotigi sõduritele ühe jala külge heinad ja teise külge õled ning drill võis alata. Meile tuntud vasak-parem käskluse asemel liiguti igale maapoisile arusaadavas heinad-õled rütmis ehk “Hayfoot, strawfoot!”
#000268
Teiseks on rivikord oluline paraadidel kui sõjalise jõu ja võimete demonstratsioon. Kas keegi kujutab ette paraadi hea rivikorrata? Vist mitte? Ehk veatult toimiv rivikord töötab ka kui psühholoogiline relv ja heidutus – see näitab armee valmisolekut, tugevust ja treenitust. Kui rivis on kord käest ära, ei ole armee tõsiseltvõetav. Näiteks 18. sajandi keskel võeti Preisimaal kasutusele rivisamm, mida tuntakse kui Stechschritt (ingl goose step) ja see aitas üksusel liikuda ühtses rütmis ning avaldada vaenlasele tugevat survet, sisuliselt liikuda nagu sein. Ehkki tänapäeva sõjas selle järele vajadust ei ole, võib Stechschritt’i tugeva sõjaväelise distsipliini sümbolina tänini kohata sõjaväelistel tseremooniatel ja paraadidel enam kui 80 riigis.
#000269
Nii et kokkuvõttes on korralik rivikord ühe hästi toimiva armee alustala, mis muudab tugevaks nii üksused tervikuna kui ka iga üksikvõitleja.
#000271
Kaitseressursside Amet jätkab 11. maist arstlike komisjonidega
#000272
Kaitseressursside Ameti peadirektor Marlen Piskunov: “ Jätkame arstlike komisjonide tööd, ent teeme seda vähendatud füüsiliste kontaktidega ja isikukaitsenõudeid järgides. Meil on praegu teada ligi paarsada inimest, kes tahavad juulis ajateenistusse tulla, kuid nad ei ole käinud arstlikus komisjonis. Just neid me esmajoones komisjoni kutsumegi. Muidugi oleme valmis teenindama ka kõiki teisi kutsealuseid.“
#000273
Eelduse arstlike komisjonide töö korraldamiseks eriolukorra ajal loob 11. mail jõustuv kaitseministri määruse muudatus, mis võimaldab komisjone läbi viia paindlikumalt ja kasutada terviseseisundi hindamisel ka videosilla vahendust. Enne eriolukorra lõpetamist on komisjonide töö alustamine vajalik, et amet saaks jätkata ajateenistusse kutsumist ja juulikuise kutsumise piirarvude täitmist. Riigikaitse, mis Eestis rajaneb suuresti reservväel, peab toimima igas olukorras.
#000274
Kui varem kutsus amet ühel päeval korraga kohale 30-40 noort, siis nüüd on esialgu komisjoni ühele päevale kavandatud 16 kutsealust. Samas toimub komisjone arvuliselt rohkem ja sagedamini. Amet tagab 2+2 reegli järgimise ning isikukaitse- ja desinfitseerimisvahendite kasutamise. Kõik pinnad desinfitseeritakse iga kutsealuse järel.
#000275
Marlen Piskunov: “Eeldame, et kutsealune, kes läbib muudetud töökorraldusega komisjoni, on eelnevalt avanud arstlikule komisjonile digiloos oma terviseandmed ja täitnud ära tervisedeklaratsiooni. Samuti kutsume üles noori andma meile teada oma soovist tulla aega teenima, nii saab kutsealune oma aega paremini planeerida ja kohustuslikud toimingud kiiremini ära teha.“
#000277
Juulis ajateenistusse asuda soovijad, kes pole veel arstlikku komisjoni läbinud võiksid võtta ühendust Kaitseressursside Ametiga kas ameti Facebooki lehe postkastis või esitada taotluse „Soovin asuda ajateenistusse“ veebilehel 
#000278
Võta kohe Kaitseressursside Ametiga ühendust, kui oled vanuses 18-27 ja tahad juulis ajateenistusse asuda, kuid arstlik komisjon on veel läbimata! Selleks saada messenger’i m.me/kaitseressurssideamet kaudu sõnum enda isikukoodiga või esita kaudu taotlus “Soovin asuda ajateenistusse”. Võtame Sinuga ühendust 3-5 tööpäeva jooksul!
#000279
Kui asud juulis teenistusse, on Sul juba järgmisel aastal pagasis ajateenistusest saadud oskused ja kogemus!
#000280
Ajateenistuse korraldusest eriolukorra ajal: KKK
#000281
Kui kauaks jäävad ajateenijad väeosadesse?
#000282
Kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Heremi korraldusel jäävad ajateenijad väeosadesse 17. märtsi seisuga 1. maini. Eesmärk on tagada nende turvalisus ja tervislik heaolu.
#000283
Miks kaitsevägi on sellised tegevused ja piirangud kasutusele võtnud?
#000284
Need on ennetavad meetmed, mis aitavad vältida viiruse levikut kaitseväes, kaitsevad kaitseväe isikkoosseisu, tagavad väljaõppe jätkumise ning kaitsevad Eesti elanikkonda, vähendades sadade inimeste liikumist ning sel moel viiruse levikut.
#000285
Kas ükski ajateenija ei pääse väljaloale?
#000286
Väljaloale lubatakse vaid põhjendatud erandjuhtudel.
#000287
Kas lähedased saavad ajateenijaid väeosades külastada?
#000288
Kõik väeosade külastuspäevad on tühistatud. Nende lubamist hinnatakse vastavalt olukorra arengule.
#000289
Praegu jätkub üksuste igapäevane väljaõpe plaanipäraselt.
#000290
Mis saab lähiaja kaitseväe õppustest ning õppusest Kevadtorm?
#000291
Kaitseväe juhataja korraldusel on tühistatud märtsikuised õppekogunemised. Aprillikuu õppekogunemiste osas tehakse otsus hiljem, edasise info põhjal. Õppuse Kevadtorm ettevalmistamine jätkub plaanipäraselt.
#000292
Karantiini paigutatud ajateenijad ja tegevväelased jäävad sinna kaheks nädalaks. Neile tuuakse toit termostega väeosa sööklast ja jäetakse uste taha, karantiinis olijad ise jagavad toitu. Tühjad termosed desinfitseeritakse.
#000294
Kõikide ajateenijatega saab ühendust nende isiklike mobiilitelefonide kaudu, samuti on võimalik linnakusse postiga pakke saata või jätta need väeosa pääslasse.
#000295
Aasta esimene ajateenistusse kutsumine lisas kaitseväe väeosadesse üle Eesti väljaõppele kokku 431 noort, nende hulgas 5 neidu.
#000296
11 kuud vältava teenistuse läbib seekord kõige rohkem noori 1. jalaväebrigaadi üksustes, sõjaväepolitseis, 2. jalaväebrigaadis, mereväes ja toetuse väejuhatuses.
#000297
Valdaval osal noortest on keskharidus, vähem noori on jõudnud omandada kõrghariduse. Paljudel poistel on ka B kategooria juhiluba.
#000298
Ootamata Kaitseressursside Ameti kutset tuli oma riigikaitselist kohustust vabal tahtel ja endale sobivamal ajal täitma 29,8% noormeestest.
#000299
Aasta suurim ajateenistusse kutsumine on 29. nädalal, ehk 13., 14. ja 15. juulil.
#000300
Jaanuarikutses asub ajateenistusse üle 400 kutsealuse
#000301
Esmaspäeval, 27. jaanuaril, viib Kaitseressursside Amet väeosadesse väljaõppele üle 400 noore.
#000302
Kõige rohkem kutsealuseid läbib 11-kuulise teenistuse 1. jalaväebrigaadi üksustes ja sõjaväepolitseis. Värskeid ajateenijaid hakkavad välja õpetama ka 2. jalaväebrigaad, merevägi, toetuse väejuhatus ja küberväejuhatus. Vabatahtlikuna läheb ajateenistusse 6 neidu.
#000303
Seekord ja ka edaspidi asutakse jaanuaris teenistusse varasemate aastatega võrreldes neli ning juulis ja oktoobris kaks nädalat hiljem. Varem kehtinud kutsumise aegu nihutati, et enne ajateenistusse asumist saaks sooritada sisseastumiskatsed kõrgkoolidesse ning kaitseväe väljõppetsükkel oleks paremini kooskõlas kõrgkoolide õppekorraldusega.
#000304
Kaitseressursside Ameti töötajaid Merle Peedosoni ja Heidi Toomset autasustati Kaitseministeeriumi kuldrinnamärgiga: Merle Peedosoni olulise panuse eest kutsealuste ajateenistusse võtmise süsteemi arendamisel ja toimimise tagamisel ning Heidi Toomset pikaajalise ja olulise panuse eest Kaitseväe värbamistegevuse arendamisel ja töös hoidmisel.
#000306
Kaitseminister Jüri Luik andis teenetemärgid riigikaitsesse silmapaistvalt panustanud inimestele üle Vabadussõja alguse aastapäevale pühendatud aktusel Lauluväljaku klaassaalis. Minister tänas kõiki teenistuse ja teenete eest ning avaldas lootust, et kolleegide austus ja tänutunne annab head hoogu, et riigikaitset tublisti edasi viia ja toetada.
#000307
Aktuaalne Kaamera tutvustas kaitseväeteenistuse veebi
#000308
Aktuaalne Kaamera andis ülevaate kaitseväeteenistuse veebist ja selle võimalustest. Klippi saab järele vaadata siit ja loo kokkuvõtet ERR portaalis siit .
#000309
Riigikaitselist kohustust asus kaitseväes täitma 1083 noort, neist omal algatusel 52,4%
#000310
Aasta viimase kutsumisega läks 30. septembril ja 1. oktoobril kaitseväkke 8-kuulisele väljaõppele kokku 1083 uut ajateenijat, sealhulgas 6 neidu.
#000311
1. jalaväebrigaadis alustas ajateenistust 555 noort, nende seas 3 neidu. 2. jalaväebrigaadi suundus 363 ajateenijat, sealhulgas 3 neidu. Toetuse väejuhatus sai väljaõppele 85 ja küberväejuhatus 80 noort.
#000312
Suurel hulgal noortest on B-kategooria juhiluba, mõnel üksikul ka C-kategooria. Valdav osa teenima asunuist on kesk- ja põhiharidusega.
#000313
Lõppenud kutsumine oli erakordne selle poolest, et 52,4% kutsealustest tuli ajateenistusse omal algatusel. Juulis oli omal algatusel teenistusse asunute protsent 40,5 ja jaanuaris 31,5.
#000314
Aastakokkuvõttena on Kaitseressursside Amet toimetanud kaitseväkke ajateenistusse 3336 noort, sealhulgas 38 neidu.
#000316
Järgmise ajateenistusse kutsumise viib Kaitseressursside Amet läbi tuleva aasta jaanuari 5. nädalal.
#000317
Üle tuhande kutsealuse läheb ajateenistusse
#000318
30. septembril ja 1. oktoobril alustab Kaitseressursside Ameti kutsel ajateenistust enam kui tuhat kutsealust.
#000319
Aasta viimase kutsumisega alustavad noored 8-kuulist väljaõpet. Selle lõppedes saab kaitsevägi juurde täiendust oma üksuste reakoosseisu jaoks.
#000320
Valdav osa noori siirdub väljaõppele 1. ja 2. jalaväebrigaadi, aga ka toetuse väejuhatusse ning staabi- ja sidepataljoni.
#000321
Aega teenima plaanib vabatahtlikult tulla ka kuus neidu, kelle teenimiskohad on samuti 1. ja 2. jalaväebrigaad.
#000322
Kaitsevägi sai väljaõppele 1842 noort
#000323
Kaitseressursside Amet viis juulikuu algul ajateenistusse 1842 noort, sealhulgas 27 neidu.
#000324
Ootamata ära Kaitseressursside Ameti kutset tegi taotluse asuda ajateenistusse 40,5% noormehi. Ja see teeb jätkuvalt rõõmu. Kui kohustus riigi ees täidetud, on aeg edasist karjääri ja pereelu planeerida.
#000325
11-kuulist väljaõpet alustas kõige rohkem noormehi (994) 1. jalaväebrigaadis. 2. jalaväebrigaad sai 374 ajateenijat. Veidi vähem noori läks toetuse väejuhatusse, sõjaväepolitseisse, staabi- ja sidepataljoni. Neiud alustasid ajateenistust 1. ja 2. jalaväebrigaadis, toetuse väejuhatuses ja sõjaväepolitseis.
#000326
Juulikutsumise eripäraks oli projekt „Klassiga ajateenistusse“, mille raames läksid ühest klassist noormehed ja mõni neiugi koos aega teenima Paide gümnaasiumist, Rakvere gümnaasiumist, Pärnu Sütevaka gümnaasiumist ja Tabasalu gümnaasiumist. Tunnustust väärib siinjuures nende koolide riigikaitseõpetajate hea töö. Turvaline ja toetav keskkond peaks noortel aitama paremini kohaneda uute oludega.
#000327
Sadakond noort tegi kaasa laulu- ja tantsupeol. Pidu sai peetud ja nemad alustasid kokkuleppel laulupeo sihtasutuse, KRA ja väeosadega oma ajateenistust 8. juulil. Nüüd saab kinnitada, et kõik laulupeolised jõudsid õigel ajal kohale ja seegi kord õnnestus koostöö igati.
#000328
Välisriikidest tuli ajateenistusse seekord 6 noormeest Soomest.
#000329
Järgmine ajateenistusse kutsumine on 40. nädalal – 30. septembril ja 1. oktoobril.
#000330
Ajateenistust alustab ligi 1800 kutsealust
#000331
Järgmisel nädalal – 1., 2. ja 3. juulil – alustavad Kaitseressursside Ameti kutsel üle Eesti ajateenistust ligi 1800 kutsealust. Vabatahtlikuna tahab aega teenima tulla eeldatavalt ka ligi kolmkümmend neidu.
#000332
Seekordse suvise kutsumise eripära on see, et projekti „Klassiga ajateenistusse“ raames lähevad üle Eesti nelja gümnaasiumi lõpuklasside noored üheskoos aega teenima. See loob neile turvalise ja tuttavama tunde ning uutes oludes kohanetakse paremini.
#000333
Kaitseressursside Ameti peadirektori asetäitja Peep Tambets: “Neid noori, kellel gümnaasiumi lõppedes on kindel soov kohe kohustuslik ajateenistus läbi teha, tuleb igati tunnustada. Nad saavad väärtuslikke kogemusi, mille pinnalt oma edasist elu ja karjääri planeerida. Nemad ei jää meie kutset ootama vaid annavad oma soovist vaba tahte taotlusega märku.“
#000334
Selles kutsumises on vabatahtlikke taas kolmandiku jagu.
#000335
Kuna on ka üldlaulu- ja tantsupeo aasta, siis noored, kes peol esinevad ja eelnevatest üldproovidest osa võtavad, saavad ajateenistusse minna nädal hiljem. Väeosad ootavad neid teenistuskohtadesse 8. juulil. Kokku on niisuguseid noori sadakond.
#000336
Eelmine taoline koostööprojekt laulupeo sihtasutuse, kaitseväe ja KRA vahel neli aastat tagasi läks edukalt. Kõik hiljem liituma pidanud noored jõudsid ka väeosadesse ning kellelgi ei jäänud pidu pidamata.
#000337
Juulikuine teenistusse kutsumine on arvukaim ja 11 kuuks asuvad kaitseväes väljaõppele peamiselt gümnaasiumi või kõrgkooli lõpetanud noored. Neist saab kaitseväele tubli täiendus ülemate ja spetsialistide näol.
#000338
Kõige rohkem noori suundub väljaõppele 1.jalaväebrigaadi, veidi vähem noori läheb 2.jalaväebrigaadi,toetuse väejuhatusse, staabi- ja sidepataljoni ning sõjaväepolitseisse.
#000339
Ameti peadirektorina alustab tööd Marlen Piskunov
#000340
Täna, 22. mail, alustab Kaitseressursside Ameti peadirektorina tööd Marlen Piskunov. Ametisse asunud peadirektori hinnangul on KRAl riigi kaitsevõime tagamisel ja kodanike kaitsetahte kujundamisel oluline roll ning ameti eesmärkide saavutamist peab toetama õigeaegne ja asjakohane kommunikatsioon.
#000341
Marlen Piskunov rõhutab, et KRA on teenäitaja noore suundumisel tsiviilelust militaarmaailma ning amet peab selleks looma võimalikult sujuva ja lihtsa protsessi, liigsete bürokraatlike protseduurideta. “Selleks tuleb kindlasti värske pilguga üle vaadata arstlike komisjonide töö.”
#000342
Teise olulise valdkonnana tõstab Piskunov esile uute teenistujate värbamise kaitseväkke. Eduka värbamistöö võtit näeb ta ennekõike heas koostöös kaitseväega: kui on selged kaitseväe vajadused, siis sellest lähtudes tuleb leida kõige sobivamad inimesed erinevatele ametikohtadele. Erialaspetsialistide värbamisel peab peadirektor kindlasti vajalikuks tihedat koostööd kutseõppeasutuste ja kõrgkoolidega. Värbamisvälja laiendamise huvides on aga oluline kasvatada naiste huvi kaitseväeteenistuse vastu.
#000343
Viimase olulise valdkonnana toob Piskunov välja riigikaitselised sundkoormised, kus ametil tuleb esmalt välja selgitada objektid, mida on riigikaitse huvides vaja sundkoormata ning seejärel tuleb sellest teavitada nende omanikke. Siin rõhutab ta põhjaliku selgitustöö ja läbimõeldud kommunikatsiooni vajalikkust.
#000344
Marlen Piskunov on varem töötanud rahandusministeeriumis riigihalduse ja avaliku teenistuse osakonna juhatajana, kultuuriministeeriumi õiguse ja varahalduse asekantslerina, kaitsepolitseiametis erinevatel ametikohtadel, olnud siseministeeriumi õigusosakonna nõunik ja politseiameti personaliosakonna juhtivinspektor.
#000345
Ajateenistust alustab ligemale 600 noort
Valitsus otsustas korraldada maakaitseüksustele lisaõppekogunemise Okas
Kaitseväekohustuslaste registri ja kaitseväeteenistuse veebi hooldustööd
Riik asub kompenseerima ajateenijate juhilubasid ja kodulaenu intresse
Kaitseministeeriumi teenetemärgi pälvisid mitu Kaitseressursside Ameti töötajat
#000347
Ameti e-posti aadressid on ametialaseks suhtlemiseks. Nendele on keelatud reklaami jt pakkumiste saatmine.
#000348
Kodanik ja riigikaitse+;nbspRiigikaitseline töökohustusRiigikaitses osalemisestUuringud ja aruandedAlusdokumendidArstlik komisjon+;nbspToimumiskohad ja -ajadAjateenistus+;nbspAjateenistusest+;nbspAjateenistusse asumisestPäevakord ja söökVäeosad ja määramineFüüsiline treeningKõrgharidus ja ajateenistusKutsumata jätmine ja vabastamineTöölt ajateenistusseJaanuaris teenistusse+;nbspTeenistus 1. jalaväebrigaadis+;nbspСЛУЖБА В 1-Й ПЕХОТНОЙ БРИГАДЕTeenistus 2. jalaväebrigaadis+;nbspСЛУЖБА ВО 2-Й ПЕХОТНОЙ БРИГАДЕTeenistus küberväejuhatuses+;nbspСЛУЖБА В ШТАБЕ КИБЕРВОЙСКNaised ja ajateenistusAjapikendusedAsendusteenistusReserv+;nbspArstlik komisjon reservisKarjäärRiigikaitseõpetus+;nbspMida annab riigikaitseõpetusToetused riigikaitseõpetuseleMeie õpetajadStipendium õpetajateleRiigikaitseõpetuse ainekavastTaotlusedKaitseressursside Ametist+;nbspMissioon, visioon, väärtusedEelarve, palgaandmed ja hankedTöötulemused ja tegevuste ülevaatedIsikuandmete töötlemisestKaitseväeteenistuse veebi kasutustingimusedStruktuurVabad ametikohad ja praktikaStruktuurifondi toetusega projektidDokumendiregisterÕigusaktidKontakt
#000349
Riigikaitseline töökohustusRiigikaitses osalemisestUuringud ja aruandedAlusdokumendid
#000350
Ajateenistusest+;nbspAjateenistusse asumisestPäevakord ja söökVäeosad ja määramineFüüsiline treeningKõrgharidus ja ajateenistusKutsumata jätmine ja vabastamineTöölt ajateenistusseJaanuaris teenistusse+;nbspTeenistus 1. jalaväebrigaadis+;nbspСЛУЖБА В 1-Й ПЕХОТНОЙ БРИГАДЕTeenistus 2. jalaväebrigaadis+;nbspСЛУЖБА ВО 2-Й ПЕХОТНОЙ БРИГАДЕTeenistus küberväejuhatuses+;nbspСЛУЖБА В ШТАБЕ КИБЕРВОЙСКNaised ja ajateenistusAjapikendusedAsendusteenistus
#000351
Mida annab riigikaitseõpetusToetused riigikaitseõpetuseleMeie õpetajadStipendium õpetajateleRiigikaitseõpetuse ainekavast
#000353
Missioon, visioon, väärtusedEelarve, palgaandmed ja hankedTöötulemused ja tegevuste ülevaatedIsikuandmete töötlemisestKaitseväeteenistuse veebi kasutustingimusedStruktuurVabad ametikohad ja praktikaStruktuurifondi toetusega projektidDokumendiregisterÕigusaktid
#000354
Tule ajateenistusse koos sõpradega! Sõpradega ajateenistusse asuvad noored saavad võimalusel valida omale sobiva teenistuse aja ja koha ning läbida sõduribaaskursuse üheskoos. Sooviavalduste esitamise tähtaeg on 31. märts!
#000355