Taagepera kirik (Foto: Kristjan Luhamets)
#000000
Tõenäoliselt juba katoliku ajal ehitati Helme kihelkonna lääneservale Vaoküla kabel. Tänaseni on alles kell, mis valati 1593. aastal Tallinnas Hindrik Hartmanni valukojas. Kuna kell on pragunenud, seisab ta tornis mahavõetuna. 1674. aastal ostis Vaoküla mõisa Rootsi major ja Liivimaa maanõunik Otto von Stackelberg. Tema järgi sai mõis uue nime: Taagepera. Vana nimi on säilinud mõisa saksapärases nimes Wagenküll.
#000002
Seesama Otto von Stackelberg lasi vana puust pühakoja asemele ehitada kivist kabeli – praeguse Taagepera Jaani kiriku, mida mõnikord ka Ala kirikuks nimetatakse, kuna asub tänapäeval Ala külas. Rahvajutu järgi olevat mõisahärra ise sõiduhobustega esimesed palgid kiriku ehitamiseks metsast välja vedanud.
#000003
Ala surnuaed Taagepera kiriku kõrval rajati kui mitte varem, siis tõenäoliselt 1773. aastal. Surnuaia lõunapoolses otsas asub Mats Erdelli kabel. Mats Erdell oli Taagepera Sõnni talu omanik ja esimene eesti soost mõisnik. Nimelt rentis ta 1830. aastal Helme kihelkonna Patküla mõisa ning variisiku von Stryki abiga sai endale ka Roobe mõisa pandipidaja õigused. Pärast rüütlimõisate omamise vabaksandmist kõigi seisuste liikmetele ostis Matsi poeg Hans Erdell Roobe mõisa päriseks ja sai nõnda esimeseks eesti soost rüütlimõisaomanikuks.
#000004
Taagepera kiriku eest hoolitses 19. sajandi keskel kohaliku mõisa uus omanik Bernhard von Stryk – mõisavanem – nagu teda toona nimetati. Stryk ostis kirikule ilusa altarimaali ja lühtrid. Maalil on kujutatud Kristust ristil ning risti all Maarja-Magdaleenat, Jeesuse ema Maarjat ja jünger Johannest. Maal asub baroksel altariseinal, mis pärineb tõenäoliselt Rootsi ajast ehk Taagepera praeguse kiriku ehitamise ajast.
#000005
28. juulil 1863 oli Taageperas rõõmupäev. Kirik sai uue, viie registriga oreli, mille ehitas Tartu meister Ernst Kessler. Kulud kandis taas Bernhard von Stryk. Häid sõnu ütles heldele isandale Perno Postimees: „Kes Jummala kodda armastab ja ehhitab, sest wöime lota, et temma ka omma liggimeste koddasi lagguneda ei lasse, kui need liggimessed ka karmi musta kue sees käiwad.“
#000006
Muide, Tartu meister Kessler on ehitanud ka Ameerika vanima oreli (1844). Esialgu asus see Ühendriikide läänerannikul, kuid tänaseks on see kolitud Sitka luterlikku kirikusse Alaskal.
#000008
Kui Taagepera kirik sai Kessleri oreli, siis vana oreli ostis ära kohalik talumees Lupe Ott ehk Ott Kokamägi. Ta mängis orelit kodus ja käis jumalateenistuste ajal ka Taagepera kirikus uuel orelil mängimas. Kui Ott kuulis oma sõbra Carl Robert Jakobsoni surmast, siis helistas ta Taagepera kiriku kelli kolm tundi järjest. Oti tütretütar, kirjanik Hella Wuolijoki meenutas seda sõnadega: „Lapsepõlves kujutlusesin teda seal kella löömas, silmad hallid ja külmad – malmkellade nuttes üle maa.“
#000009
Taagepera abikogudust teenisid Helme kirikuõpetajad. Vaimupõld oli siin aga vali künda. Õpetaja Ernst Behse oli ametis 19. sajandi teises pooles. Ta olla Taagepera kohta ütelnud, et see on nagu Vinkle soo: „Sa künna ja külva teda ning pane talle sõnnikut, aga üht head vilja ei kanna ta mitte.“ Helmes sai Behse jagu tõrksast mulgi vaimust ja pani pikali ka õigeusu preestri, kelle karjalambaid-koguduseliikmeid ta ristis tagasi luterlasteks, ja kandis selle eest korduvalt ka karistust, aga Taagepera kogudusega läks tal täpsalt nii nagu oma Vinkle karjamõisa sooga – küll ta teda kündis, äestas ja pani talle sõnnikut, aga vilja ta sealt ei saanud. Behse arvates oli Ala kõrtsis kõige kurja juur.
#000011
Taagepera mõisakompleks oli kuni 20. sajandi alguseni üsna tagasihoidlik. Enne esimest maailmasõda rajasid Strykid siia ühe Eesti suurejoonelisema juugendstiilis mõisahoone. Vabadussõjas sai hoone suurtükitulest kannatada, seejärel hoone võõrandati ning kuni 2000. aastani asus seal kopsusanatoorium.
#000012
1928. aastal sai senisest Helme abikogudusest iseseisev Taagepera kogudus. Eraldi oma kirikuõpetajat pole kogudus aga senini suutnud ametisse kutsuda ning rõõmusõnumit Jeesusest Kristusest kuulutab Taagepera kirikus jätkuvalt Helme hingekarjane.
#000013
Taagepera kogudusel on vedanud köstritega. Kahele neist on kirikus mälestusplaadid: Tõnis Rosenberg ja Andres Rusi olid rahva seas väga lugupeetud inimesed.
#000014
1935. aastal vahetati kirikul katus ning 1938. aastal sai valmis avar köstrimaja. Uue hoone piduliku sisseõnnistamise viis suure rahvahulga ees läbi Viljandi praost Jaan Lattik.
#000015
Alates 1932. aastast teenis Taagepera koguduses köster Ain Eenmaa. Lisaks oli ta kooliõpetaja ning skaudijuht ja usuteaduse üliõpilane. Tööde kõrvalt jäid õpingud venima ning usuteaduskond suleti enne, kui ta lõpetada oleks jõudnud. 1944. aastal võeti Eenmaa Saksa sõjaväkke. Ta sai haavata ning pääses tagasi Taageperra. Siin oli ta Ala 7-klassilise kooli direktor. Järgmisel aastal ta arreteeriti, küll teise mehe pähe, kuid leiti tallegi süüdistus ja saadeti ikka Vorkuta sunnitöölaagrisse. Pärast vabanemist oli Ain Eenmaa kirikuõpetajaks Häädemeestes, Juurus ja Simunas ning hooldas veel mitmeid teisi kogudusi.
#000016
Tänu Jumalale on Taagepera kirik sõdadest puutumata jäänud. Kogudus on oma pühakoja eest hästi hoolitsenud ning aeg-ajalt on tehtud remonti. Nõukogude aja lõpul võttis ühe remondikorra enda kanda Henn Põdra initsiatiivil Eesti Põllumajandustehnika Valga Rajoonikoondis.
#000018
Kessleri orel Taagepera kirikus on küll väike, kuid meeldiva kõlaga. 1990. aastal tegi orelimeister Hardo Kriisa pilli korda ning paigaldas sellele elektrilise pneumoajami. Samal aastal taasavati kiriku kõrval vabadussõja ausammas. 1934. aastal püstitatud mälestusmärk lõhuti 1940. aastal. Taastatud sammas on üldvaates sarnane esialgsega.
#000019
Aastal 2001 pühitses peapiiskop Jaan Kiivit koos praost Jaan Tammsaluga Riidaja kabeli. Vahepeal hooletusse jäetud kabel oli algselt perekond Stryki erakabel. Selle ehituse algatas leseks jäänud Riidaja mõisaproua Gerdruta von Stryk oma noorelt surnud tütre mälestuseks. Kulus veel palju aastaid, kuni kabel 1864. aastal päriselt valmis sai. Täna täidab kabel Helme abikiriku ülesannet.
#000020
Helme ja Taagepera kogudused on kuulunud Viljandi praostkonda selle algusest peale. 1950. aastal liideti mõlemad kogudused Valga praostkonnaga. Alates 1. maist 2004 kuuluvad need taas Viljandi praostkonda.
#000021
Käesoleval sajandil on Taagepera kirik üha kaunimaks saanud. Aastal 2000 vahetati välja pehkinud põrand, mõni aasta hiljem remonditi käärkamber ja paigaldati soojuskiirgurid. Aastal 2008 vahetati vana auklik eterniitkatus uue kivikatuse vastu, restaureeriti avariiohtlik puutorn ning kaeti see vaskplekiga. Torni tippu ehivad uhiuus ülekullatud kukk ja kuul. Katusetööde käigus leiti pööningult vana kroonlühter, mis pärast konserveerimist taas kiriku lakke riputati.
#000022
Suured tööd said alguse koguduse juhatuse esimehe Tõnis Järv’e eestvõttel. Restauraator Juhan Kilumets ei olnud kiitusega kitsi: „Võite mind uskuda, et olen päris palju näinud, aga selliseid mehi nagu Tõnis, kes oma kirikut nii hoiaks, on väga-väga vähe.“
#000023
Hästi hoitud Taagepera kirikusse on rõõm tulla jumalateenistusele ning lähedal asuv Taagepera loss ainult kasvatab siin kirikus laulatuste arvu.
#000024
“Koguduse lugu” on õp Kristjan Luhametsa autorisaade, mis on Pereraadio eetris neljapäeviti kell 10.45; 17.15 ja 23.15.Saateid saab järelkuulata ka aadressil .
#000025
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000032
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000037
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000038
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000041
"Araabia keeles on väga ilus soov, palve, et olukordade Olukorrastaja olukorrastaks teie olukorra parimaks olukorraks."
#000042
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000044
Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
“Vestlusi usuelust”: Gloria, päevapalve ja pühakirjalugemised jumalateenistuses
Jaakobitee rändurid kogunevad sõbrapäeva eel
Vaimulike konverents võttis suuna ühtse peajumalateenistuse korra koostamisele ja kasutuselevõtmisele
#000046