Siis, kui reaalsus on poliitiline tabu – Eesti mitmekultuuriline kool
#000003
Eestis pühendab eesti keelest erineva kodukeelega õpilaste haridusse püsivamalt aega ja energiat kaks poliitilist jõudu: EKRE ja Eesti 200. Nendest üks läheneb teemale teaduspõhiselt, teise arvates tagab muu kodukeelega inimeste riigilojaalsuse ja ühiskonnas toimetuleku see, kui õpetaja klassi ees rassistlikke hüüdlauseid hõikab, ühes käes rahvuslipp ja teises tiki-tõrvik. Lugeja mõistatagu ise, kumb on kumb.
#000004
Aga rahvusvähemuste ja rändetaustaga laste õpetamine ei ole abstraktne teema paberil. See on Eesti koolide, sealhulgas eesti õppekeelega koolide reaalsus juba pikemat aega. Kui venekeelse vähemuse hulk on eesti õppekeelega koolides püsinud stabiilsena, siis rändetaustaga laste arv kasvab igal aastal 30–50 võrra. Sealhulgas on tagasipöördujate lapsi, kes räägivad minimaalselt või ei räägi üldse eesti keelt, vahel ka tõmmu nahaga tulijaid.
#000006
Pole haruldus, kui lapsel on negatiivsed tunded eesti keele ja Eesti suhtes, sest vanema(te) sünnimaale tagasikolimine on lõhkunud tema senise elukorralduse ning lahutanud ta sõpruskonnast. EKRE maalitud pilt linalakast tagasipöördujast, kes hõljub Lennukil üle mere, murueide tütarde laulud suus ja rukkililled silmaiiriste asemel, on illusioon. 2017. a Civitta korraldatud uuringust tuli ilmsiks, et tagasipöördujate peredel on väga kõrged ootused mitmekultuurilisuse väärtustamisele Eesti koolides. Pered soovivad muuhulgas, et nende lastel säiliks oskus kõnelda eelmise kodumaa riigikeelt, rääkimata segaperedest, kes iseenesestmõistetavalt ootavad, et Eesti kool nende laste mitmikidentiteeti toetaks.
#000007
Ja peakski olema iseenesestmõistetav, et eestikeelse hariduse elujõulisuse võti 21. sajandil on mitmekultuuriliselt pädev eesti õppekeelega kool, kus korraldatakse tõhusat riigikeeleõpet, juhitakse asjatundlikult kultuuride dialoogi ja tõmmatakse õppetöö teenistusse õpilaste etniline kirevus. Milleks õppida samblikke õpiku pildilt, kui võime minna õue ja vaadata, kuidas samblik puukoorel kasvab? Ja milleks tuupida eri maade geograafiat, loodust ja ajalugu õpikust, kui on võimalus, et klassikaaslane jutustab klassile perealbumi piltide saatel igapäevaelust kõrbes, troopikas või mõnes metropolis?
#000008
Samal teemal on väga sisukalt kirjutanud identiteedipsühholoogia uurija dr Aune Valk. Soovitan tema artikleid lugeda kõigil, kes väärtustavad teaduspõhist lähenemist mitmekultuurilisele haridusele. Just mitmekultuuriliselt pädev õpe aitab lahti mõtestada eesti kultuuri lademed, sh seda, kuidas sügisest sanditamist on mõjutanud prantsuse katoliiklik rahvakultuur, kuidas oleme säilitanud rootslaste teadmised krati meisterdamisest, rääkimata baltisaksa mõjudest.
#000013
Erinevalt poliitikutest ei ole hariduspraktikutel – õpetajatel, koolijuhtidel, tugispetsialistidel, ametnikel, noorsootöötajatel – võimalik mitmekultuurilisuse reaalsust ignoreerida. On võimalus jätkata vägisi harjumuspärast õppekorraldust, luues õppekeelest erineva kodukeelega õpilasele õppekeskkond, kus ta ei omanda edukalt riigikeelt, kus suhtutakse tema etnilisse eripärasse kui tülikasse nähtusesse ja kus kõige eelneva tagajärjel kujuneb sellisel õpilasel tõenäoliselt välja trots nii Eesti riigi kui ka eesti keele ja kultuuri suhtes.
#000016
Aga on ka pedagooge, kelle südametunnistus ja inimlik maailmavaade ei luba taganeda haridusheitluste rindejoonelt ka siis, kui riik teeskleb pimekurti. Need on missioonitundelised professionaalid, kelle miinimum­eesmärk on kvaliteetne haridus kõigile oma õpilastele, sõltumata nende etnilisest päritolust. Just tänu nende kolleegide tööle saab ka kõige trotslikumast rändetaustaga õpilasest Eesti riigile lojaalne ning eesti keelt ja kultuuri väärtustav ühiskonnaliige.
#000017
Ikka on vastuseta tervisliku erivajadusega muukeelsete õppurite küsimused: kuidas diagnoosida kõnelist või kognitiivset arenguhäiret lapsel, kes ei räägi sõnagi eesti keelt? Kuidas anda logopeedilist abi eesti või vene keelest erineva kodukeelega õpilasele? Julgustan teid järjekindlalt nende küsimustega pöörduma teiste kolleegide, aga ka ülikoolide poole. Ka Tartu ja Tallinna ülikooli teadurid vajavad praktikute toetust.
#000019