Cerese heledad laigud on muutlikud
#000005
Kääbusplaneet Cerese mõistatuslikud valged laigud on astronoomide üllatuseks üsna muutliku moega. Hoolikal vaatlusel on selgunud, et laigud lähevad päevasel ajal veelgi eredamaks – lisaks sellele helenemisele, mis tuleb sellest, et päeval paistab päike laikude peale.
#000006
Astronoomide arvates võib põhjus olla selles, et laike moodustav hele materjal on lenduv ja hakkab päikesesoojuse käes pilvedena üles pahisema.
#000007
Ceres on Marsi ja Jupiteri vahelise asteroidide vööndi suurim taevakeha, mille ümber on enam kui aasta tiirutanud NASA kosmosejaam Dawn. Dawn avastaski Cereselt kummalised heledad laigud, mis asuvad kraatrite põhjas ja annavad tunnistust sellest, et Ceres on palju aktiivsem taevakeha kui suurem osa selle lähinaabritest asteroide.
#000008
Nüüd on teadlased Tšiilis La Sillas asuva Euroopa Lõunaobservatooriumi 3,6-meetrise teleskoobi ja HARPSi spektrograafi abil laike lähemalt uurinud ja avastanud nende päevase helenemise. Teiseks on selgunud, et laigud liiguvad ka veidi sedamööda, kuidas Ceres oma telje ümber tiirleb.
#000009
Teadlasrühma juht Paolo Moralo ja ta kolleegid leiavad Briti Kuningliku Astronoomia Seltsi kuukirjas, et tõenäoliselt sisaldavad laigud lenduvaid ühendeid, mis päikesekiirguse toimel üles paiskuvad ja hakkavad siis omakorda sedasama päikesekiirgust tõhusamalt tagasi peegeldama.
#000010
Kääbusplaneet Ceres tiirleb küll asteroidide vööndis, kuid mida rohkem seda tundma õpitakse, seda enam selgub, et see erineb asteroididest kõvasti päris. On teada, et Ceresel on palju vett, aga kas vesi on kuidagi nende heledate laikudega seotud, see pole veel selge.
#000011
Kääbusplaneet Cerese sisemuses võib laiuda ookean
#000012
Kosmosesond sai kääbusplaneedi uurimiseks lisaaega
#000013
Veenuse sähvatused võivad olla meteoorid, mitte välgud
#000014
NASA asub uurima asteroidilt toodud materjali
#000016
Eesti neljas satelliit saadetakse orbiidile oktoobri alguses
#000017
Astronoom: virmalisi näeb sageli veel kolm-neli aastat
#000018
Kuul võib leiduda vett arvatust märksa vähem
#000019
Marsil on vähe mineraale, sest puuduvad elu ja laamad
#000020
Musti auke võib olla meile lähemal kui seni teatud
#000021
Päikesesüsteemi üheksas planeet võib olla üsna Maa mõõtu
#000022
Augusti lõpus saab näha haruldast superkuud
#000023
Universum võib olla seni arvatust kaks korda vanem
#000024
Nobeli keemiapreemia pälvisid kvanttäppide avastajad
#000025
Valguse ülemtoonide välgutajad saavad füüsika-Nobeli
#000029
Õhtusöök maailma lõpus ehk mis saab elust tulevikus
#000032
Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu
#000033
Täna öösel me ei sure, majamõõtu asteroid lendas Maast mööda
#000034
Ajalooline tabamus: astronoomid nägid esimest korda ühinemas neutrontähti
#000035
100 aastat kosmoloogilist konstanti – universumi suurim mõistatus (1/2)
#000036
Interaktiivne ajajoon: 30 aastat, mil maailm ei lõppenudki
#000037
Jaheda tähe ümbrus kubiseb Maa-sarnastest planeetidest
#000038
Teadlased nägid esimest korda gravitatsioonilaineid
#000039
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000041