Peeter I tütar, vene keisrinna Jelizaveta Petrovna annetas riigikassast 1741. Aastal kopsaka summa, 8000 rubla Pärnu eesti kogudusele kiriku ehitamiseks. 1750. Aastal valmis saanud kirikule valiti kaitsepühakuks Eliisabet, Ristija Johannese ema, kuid küllap taheti sel moel austust avaldada ka heldele keiserlikule annetajale.
#000000
Tänapäeval on Pärnu Eliisabeti kirik oma kahe oreliga hinnatud kontserdipaik ja pühakoda kutsub sisse astuma ka suvepealinna väisavaid turiste. Tulijaile jääb muu hulgas silma must rist kiriku seinal. Pärnumaa praost Tõnu Taremaa sõnul viib see rist ajas tagasi aastasse 1251, kui Vana-Pärnus pühitseti esimene tsistertslaste rajatud toomkirik. Altari kohal kõrgus siis suur valge rist, mida kanti ka ristitee protsessioonidel. 1263. aastal, kui leedulased kiriku maha olid põletanud, leiti kiriku varemete vahelt seesama rist, aga siis mitte enam valgena, vaid söestunu ja mustana. Risti, mille säilimine oli tõeline ime, hoiti Püha Risti kabelis ja see tõi pärnusse palju palverändureid Sellest kõneleb ka väljakaevamistel leitud palverändurite märk. Tänaseks on reformatsiooni keerises kadumaläinud rist asendatud kunstnik Ene Valteri valmistatud ristiga, mis phitseti toomkiriku ja linna 750. aastapäeval aastal 2001.
#000001
Pärnu Eliisabeti kirikul on ka oma osa Eesti Vabariigi sünniloos. Nimelt loeti iseseisvusdeklaratsioon teist korda avalikult ette just Pärnu Eliisabeti kirikus. Kas seda tegi toonane koguduse õpetaja Johannes Hasselblatt, pole teada, kuid täpselt 100 aastat hiljem luges kirikus manifesti taas ette tema järeltulija.
#000002
Kiriku ajaloo ja koguduse tegemistega saab lähemalt tutvuda:
#000004
Koguduse kodulehel eliisabet.eeKoguduse lehel suhtluskeskkonnas Facebook
#000005
Tänane “Kirikuelu” saade jagab kuulajatega Maarja kiriku lugu
“Kirikuelu” saade vaatleb eestimaalaste väärtusmaastikku
#000006
"Vahel kuuleme, kuidas keegi ütleb kas siis iseenda või kellegi teise kohta, et “mul/tal pole midagi hinge taga”. Enamasti mõeldakse selle all, et pole hetkel materiaalseid võimalusi ja tuleviku jaoks sääste. Olen siis mõelnud,, et see väljend sobib väga hästi iseloomustama ka inimese vaimset olukorda."
#000007
"Niisugustel hetkedel, mil Issand tundub olevat selja pööranud, on kõige olulisem temast mitte lahti lasta. Vastupidi: haara temast veel kõvemini kinni. Ja siis tunned sa erilist rõõmu."
#000008
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000010
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000013
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000015
"Jõuluaeg koputab meie südamele ja tuletab meelde, et ligimesele head tegemine on iga kristlase ülesanne."
#000018
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000020
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000022
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000023
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000024
Kristlike kirikute noortetöö nõukogu ootab kandideerima õppestipendiumile
Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
“Vestlusi usuelust”: Gloria, päevapalve ja pühakirjalugemised jumalateenistuses
Jaakobitee rändurid kogunevad sõbrapäeva eel
#000025