Lihula lilltikand kolib uuenenud muuseumisse
#000001
Uudse lahendusena kasutatakse uuenduskuuri saanud muuseumis ekraani ja projektorit, mis toob multimeedia ja animatsiooni abil külastajateni nii ajaloolise rahvakunsti traditsioonid kui tänapäevased käsitöövõtted ja -tehnikad. Leader-projekti rahastusel restaureeriti Lihula muuseumi kogu lilltikandiga tekid, mis nüüd leiavad tee näitusesaali, mis on varustatud nii moodsate riputusvahendite kui spetsiaalse, muuseumi valgustussüsteemiga.
#000003
19. sajandi lõpul kujunes Läänemaal välja omanäoline lilltikand, mis sai alguse Lihulast ja selle ümbruskonna küladest ning levis Muhusse. Lihula tekitikandite motiivistik on väga rikkalik, fantaasiaküllane ja mitmekesine. Tundmatuõieliste lillemotiivide kõrval on kujutatud kibuvitsa- ja õunapuuõisi, roose, pojenge, murtudsüdameid, karikakraid, meelespealilli, maikellukesi, maarjalilli, kurekatlaid, maasikaõisi ja -marju, moone, kannikesi, kadaka- ja kuuseoksi.
#000004
Taimede hulka on tikitud linde, monogramme, hobusepäid ja -raudu, aastaarve. Ornamendid on meistrid tavaliselt loonud ise. Samuti võidi eeskuju võtta kõigelt, mis oli kättesaadav: trükimustrid, postkaardid, etiketid, reklaamümbrised, looduslikud lilled, teiste tikkijate tööd. Meistrite loodud mustreid kopeeriti ja jäljendati. Lihulast sai alguse punaste tikitud seelikute moodki.
#000005
Enne teist maailmasõda peeti lilltikandiga vaipu ja saanitekke jõukuse näitajaks ja uhkuseasjaks. Uhked tekid saanides, oli kirikusse sõit nagu kohalik moedemonstratsioon. Teine ilmasõda ja nõukogude aeg pöörasid senise elu pea peale. Kauneid vooditekke kasutati esialgu veel pühapäeviti päevatekina, saanitekke vahel ka külla sõites. Vaesuse suurenedes muutusid senised uhkuseasjad tavaliseks vooditekiks, osa neist peitus aastateks kirstudesse. Enam ei osatud nende väärtust hinnata, sest peale tulid moodsad asjad, ja paljud tekid leidsid tee kartulihunniku peale või mädanesid aida all. Õnneks said paljud tekid päästetud etnograafiliste esemete kogumise käigus.
#000006
2007. aasta lõpus algas Lihula rahvaülikoolis lilltikandi kursus, mis viis tikitud tekkide uurimiseni.
#000007
Tänu LEADER projekti rahastamisele saab Lihula muuseum neid kauneid tekke ja rahvariideid eksponeerida nüüd juba selleks otstarbeks renoveeritud saalides.
#000008
Marika Valk, Lääneranna muuseumide direktor
#000009
Arheoloog viis muuseumiööl rahva jalutuskäigule
#000010
Iloni Imedemaa näitus „Vanaema ja vanaisa juures“ jätkub jaanuarini
#000015
Seenekorjamise ABC: mida seenel käies tähele panna?
#000017
Lääne-Nigula volikogu andis tuulepargile rohelise tule
#000018
Evald Okase perekond paneb kaheksa teost oksjonile
#000022