Planeeringu jooniste digitaalsete kihtide koostamise ja vormistamise juhend
Planeeringu jooniste digitaalsete kihtide vormistamise näidised
#000004
Tees 1: Üldplaneeringu seletuskirjas ei esitata kultuurimälestistele kehtivaid seadusjärgseid kitsendusi ja tingimusi, sest need ei ole üldplaneeringuga kehtestatavaks objektiks ning kehtivad sõltumata üldplaneeringuga kavandatavatest maakasutustingimustest
Tees 2: Kultuurimälestiseks olevaid objekte ei saa käsitleda kohaliku tähtsuse tasandilt, neid tuleb käsitleda riikliku tähtsusega objektidena, mille kaitse on tagatud seadusega; planeerimisseadusest tulenev üldplaneeringu eesmärgipärane ülesanne on kohaliku tähtsusega kultuuripärandi käsitlemine
Tees 3: Kultuurimälestiste ja/või nende kaitsevööndite kajastamine üldplaneeringu kaardimaterjalil registrinumbrite või nimetuse täpsusastmega ei ole mõistlik, kuna kaartidel on liiga palju infot ja need ei jää lõpuks loetavad; kultuurimälestiste paiknemise kohta saab infot Kultuurimälestiste registrist ja Maa-ameti kultuuripärandi kaardikihilt, üldplaneering kajastab vaid kohalikku ning üldplaneeringuga kavandatavaid tegevusi
Tees 4: Üldplaneeringu täpsusastmes ei analüüsita kohapõhiselt läbi kõiki kultuuripärandiga seotud vaatekoridore, samuti ei märgita neid kaardile, üldplaneering saab seada vaid üldisemad tingimused nt kultuurimälestisteks olevate hoonete ja hoonegruppide (nt mõisad) lähiala arendamisel arvestamiseks, et säiliks mälestise vaadeldavus
Tees 5: Üldplaneeringut koostades on teatud objektide puhul mõneti keeruline mõista Muinsuskaitseameti määratlust, et need „ei ole veel kaitse alla jõudnud“; planeeringu koostaja eeldab, et riik on võtnud riikliku kaitse alla need objektid, mida sel ajahetkel on vajalikuks peetud ning kohalikul omavalitsusel on üldplaneeringu koostamise protsessis oma otsustusautonoomia objektide üle, mida võtta kaitse alla kohalikul tasandil
Tees 6: Üksikud pärandkultuuri, maaehituspärandi jt väärtuslikud objektid on juba haaratud väärtuslike alade või miljööalade käsitlusse, kus on väärtuste säilimine ja nendega arvestamine määratud üldplaneeringus antud üldiste ehitustingimuste kaudu maa juhtotstarvete kaupa
Tees 7: Kalmistuseaduse § 4 näeb ette, et kalmistu rajamisel ja laiendamisel nähakse planeeringuga ette vähemalt 50 meetri laiune vöönd kalmistu välispiirist, koostatav planeering aga ei näe puhvertsooni rajamist ette, kuna planeeringus ei kavandata kalmistu rajamist ega laiendamist
#000006
Rahandusministeeriumi planeeringute osakonnal on soov 2021. aastal koostada praktiline detailplaneeringute juhendmaterjal, mille eeltööna on valminud „Eesti detailplaneeringute probleemide ja parendusvõimaluste analüüs“.
#000007
Töö eesmärk oli selgitada välja ja analüüsida Eestis detailplaneeringute koostamise ja elluviimise kitsaskohti ning töötada välja lahendused detailplaneeringute sisulise kvaliteedi parendamiseks.
#000008
Töö esimeses etapis selgiti välja kitsaskohad ja ootused nende lahendamiseks (toimusid intervjuud ja fookusgrupi kohtumised detailplaneeringu koostamise olulisemate osapooltega, vt lisadest).
#000009
Töö teises etapis töötati välja parendusettepanekud detailplaneeringute kvaliteedi tõstmiseks, sh analüüsiti nii Eesti kui ka välispraktikat (vt lisadest). Lisaks koondati töö raames Eestis koostatud erinevate detailplaneeringute või nendes mingi konkreetse lahendatud teema eeskujulikke näiteid (vt lisadest).
#000010
Analüüs toob Hiiu merealal välja tuuleparkide rajamiseks sobivad alad
Planeeringutega kitsenduste seadmine ja motiveerimine – 25. jaanuar
Energiasüsteemi toimimise ja energiajulgeoleku loeng – 28. november
#000012
Tagamaks lehe mugavama ja isikupärasema kasutamise, kasutab käesolev veebileht küpsiseid.
#000018