Aktiivne osalusdemokraatia ja argumenteeritud seisukohtade kujundamine on sellel aastatuhandel sündinud noortel veres, kirjutab arvamusfestivalil vabatahtlikuna töötav Aleksandra Ratkovitš.
#000005
Demograafiaga tegelevad teadlased jaotavad eri põlvkondi generatsioonideks. 2001. aastal sündinud inimene kuulub Z-põlvkonda, samas kui 1972. aastal sündinud inimene on X-põlvkonna esindaja ning 1993. aastal sündinud inimene on Y-põlvkonna esindaja ehk millenniumilaps.
#000006
Ning nüüdisaegne kool on suuteline õpetama meile natuke rohkem väitluskunsti ja suhtlemiskultuuri kui 100 või 50 aastat tagasi. Võib-olla mitte alati klassitoas, kuid kindlasti kuskil koolihoones, kas või õpilasesinduse või õpetajate toas.
#000008
Mina kuulun Z-põlvkonda. Ma usun, et iga põlvkonna haritud esindajal on põhjendatud arvamus ning oskus ja võimalused seda väljendada. Ometi leian, et Z-põlvkonnal on eelkäijatest rohkem võimalusi oma arvamust teistega jagada.
#000009
Minu põlvkond on esimene, kelle kooliharidus on mitmekesisem kui millenniumilaste oma ega põhine ainult faktide päheõppimisel. Me õpime praegu enamasti ülikoolis ja gümnaasiumis, üsna suur osa ka põhikoolis. Me oleme sündinud ja kasvanud suhteliselt rahulikus ja demokraatlikus keskkonnas. Tajudes, et demokraatia on valitsemisvorm, mis nõuab inimestelt arvamuse omamist, oleme päris teadlikud sellest, missugused probleemid võivad sellega seoses esile kerkida.
#000010
Kui meie vanemad said meievanuselt enda jaoks oluliste küsimuste üle arutleda kas ainult köögis või omavahel, siis meie üha julgemalt ka avalikkuse ees. Meie jaoks ei ole keeruline välja öelda, kas oleme liberaalid, anarhistid, taimetoitlased, sotsiaaldemokraadid, feministid, rahvuslased, ajutiselt töötud, ülikoolist välja visatud või süsteemiga rahulolematud.
#000011
Selles, et saame end nii julgelt määratleda, avaldubki meie arvamus- ja veendumusvabadus. Piire on vähem, ent allikaid küllaga. See sunnib küsima kriitilisi küsimusi ning kujundama oma seisukohti.
#000012
Mis võimalused on noorel arvata?
#000013
Poliitikud on otsustanud, et 16 aastat on piisav vanus hääletamiseks. Lapsevanemad on õpetanud, et igaüks meist on suuteline valima ise 9. klassi lõpueksami ning edasise haridustee. Õpetajad korraldavad aina rohkem kõnevõistlusi ja arutelusid nii tunnis kui ka tunnivälisel ajal ning sisendavad, et kuulume targemate inimeste hulka, kui meil on põhjendatud arvamus maailmas toimuva kohta. Ent mis võimalused on meil arvata ning arutelukultuuri edendada?
#000014
Töötame õpilasesindustes, et enda kodukoolide taset tõsta ja kaasõpilaste elu lihtsustada. Tüüpiline õpilasesindus – olgu siis Tallinna eliitkooli või külakooli oma – on omaette väitlusklubi. Siin saavad kõige vaimsemad kokku ning lahendavad muresid mitte ainult kooli, vaid isegi kohaliku omavalitsuse tasemel. Kuidas uusi õpetajaid leida? Mis valikaineid õppekavva lisada? Kuidas koolis läbipaistvad valimised läbi viia? Kuidas õpetajaid aidata ja argipäevad stressivabaks muuta? Need on vaid mõned küsimused, mis meid paeluvad.
#000015
Osaleme väitlusklubides. Eesti õpilased tulevad maailmameistriteks. Parimad tiimid käivad nädalate kaupa lugematutel võistlustel. Üheks väitlusvooruks valmistamine on põnev, kuid kindlasti nõuab aega ja laia silmaringi. Mõlemat meil, lumehelbekestel, ikka jagub.
#000016
Käime valimas, osaleme erakondade noortekogude töös. Saalid ja auditooriumid, kus esinevad riigikogulased või poliitikud, on tihti noori täis. Noortekogude töö aitab kohalikke võime otsuste langetamises, noortepoliitika arendamises, sest kes teab paremini, mida noored õppida tahavad ning millega vabal ajal tegeleda soovivad, kui mitte noored ise?
#000017
Arutleme tunnis. Ei tuubi pähe ajalooliste sündmuste daatumeid, vaid loome seoseid, mis ja miks toimunud on. Õpime ajalugu sootuks teistsugustest õpikutest kui meie vanemad.
#000018
Korraldame üritusi. Kõige tublimad Z-põlvkonna esindajad ühinevad, et enda põhimõtteid järgides korraldada isetekkelist tantsupidu, noorte Maapäeva, Eesti Õpilasliidu tööd ja selle üldkoosolekuid, noorte eelarvamusfestivali, arvamusfestivali, ÜRO simulatsiooni ja muid üritusi.
#000019
Avaldame arvamust ajalehes ja sotsiaalmeedias ning teinekord pälvib see ka tähelepanu.
#000020
Mitte kõik ei soovi kaasa rääkida
#000021
Võiks muidugi vastu vaielda ja öelda, et mitte kõik noored pole kaasarääkimisest huvitatud. Kahtlemata on kõrvalejääjaid, nagu ka meist vanemate põlvkondade seas. Ometi näen ma, et noorteühenduste, õpilasesinduste, poliitiliste noortekogude, festivalide ning väitlustiimide juures tegutseb üha rohkem noori, kes ei kavatse enda elu poliitika, ajakirjanduse, ajaloo või noorsootööga - valdkonnad, mis kõige otsesemalt on seotud arvamisega – siduda.
#000022
Leian, et meid ei saa süüdistada passiivsuses. Vastupidi, igal aastal korraldavad noored uusi kodanikuühiskonna arendamisele suunatud üritusi. See on meie viis rohkem või vähem teadlikult edendada arutelukultuuri Eestis. Meil, Z-põlvkonnal, on see veres. •
#000023
Kuuendat korda korraldatav Arvamusfestival toimub Paides 10.-11.augustil. ERRi ala asub Vallimäel laululaval. ERRi arvamusfestivali erileht ja kava on leitavad siit.
#000024
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel. Artikli kommentaariumist eemaldatakse autori isikut ründavad ja/või teemavälised, ropud, libainfot sisaldavad jmt kommentaarid.
#000025
Viljandis toimuva eelarvamusfestivali põhiteemadeks on tark linn ja kogukond
#000026
Arvamusfestival toob ERRi lavale sisukad vestlused, eetrisse jõuavad otseülekanded
#000028
Vabale Lavale jõuab Z generatsiooni koondportree
#000030
Andrei Liimets: arvamusfestival ja vastandumiskultuur
#000031
Ajakirjandus ja ühismeedia arvamuskliima kujundajana
#000032
Videoloengud aitavad kõnetada uut põlvkonda. Kuidas seda hästi teha?
#000034
Uuring: Z põlvkond säästab, ei laena tarbetult ja nõuab paindlikke töövõimalusi
#000035
Turundajate käed ei ulatu enam peatselt täiskasvanuks saavate tarbijate rahakottidesse
#000036
Noorus on hukas? Muudame seda!
#000037
Mirjam Mõttus: raamatukogud hääbuvad, sest inimesi ja raha lihtsalt pole
#000040
Riho Paramonov: mõlgutusi sõjaaja ajakirjanduskeelest
#000041
Mihkel Mutt: maailmalõpp pole ligi tulnud
#000042
Kristiina Alliksaar: kuidas eit tualetis vett tõmbas...
#000043
Mari Peegel: Koidula pole ainus naine, kes väärib oma tänavat
#000044
Uus nädal algab vihma- ja lörtsisajuga
#000046
Himma lööb laineid ka YouTube'is: tundsin, et suurt tööd ei näe keegi
#000047
Laulu- ja tantsupeo raske repertuaar eelproovides osalejaid ei hirmuta
#000048
"AK. Nädal": kas lasterikka pere toetus aitab lastekodulastele kodu leida?
#000049
Verlin pidas rekordi järel konkurenti meeles: ilma Dianata oleks keeruline
#000050
Teise lisaminuti värav lülitas karikakaitsja Liverpooli konkurentsist
#000052
Nursipalu maaomanikud on saanud riigilt vastukäivat infot
#000053
Karus: klimaatilised olud praegu Ukrainas suurt pealetungi ei võimalda
#000056
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000058