Kuidas tagada Eestile stabiilne õpetajate järelkasv?
#000003
Tartu Rahvusvahelise Kooli loodusainete õpetaja Jaak-Albert Metsoja viib oma õpilased linna peale orienteeruma ja penoplastist laevukesi ujutama. “Selliselt õppimine tekitab suuremat huvi kui lihtsalt õpikuteksti “närides”,” leiab ta. Teadusetaustaga mehe hinnangul ongi kõige olulisem õpetada õpilased mõtlema ja analüüsima.
#000004
Metsoja usub, et reaal- ja loodusainete puhul peaks praktika ja teooria käima käsikäes. “Eriti noorematele lähevad väga hästi peale kõikvõimalikud katsed ja käelised tegevused. Olen õpetajana seda usku, et just läbi tegevuste õppimine on üks parimaid viise loodusainete õppimiseks.” Eks leidub ka erandeid, eelkõige vanemates klassides, kus kõigile ei pruugi ka selline lähenemine töötada – mõnele ei meeldi õues viibida, mõnele füüsikatunnis autosid ehitada. “Need on õnneks üksikud juhtumid. Levinuim tagasiside on: loodusainetetunnid on huvitavad, teeme veel katseid!” kinnitab õpetaja.
#000005
Seetõttu ongi Jaak-Alberti tunnid võimalikult näitlikud – et õpitav poleks vaid raamatutarkus, vaid eluks vajalik oskus. Reaalainete osas valitseb sageli hirm ja eelarvamus: need on rasked, meelde tuleb jätta lehekülgede kaupa valemeid, mis nädal hiljem juba ununenud. “Kõik ained tunduvad rasked ja mõttetud, kui õpitavaga ei teki isiklikku seost ja kui see ei kõneta,” noogutab õpetaja ja tõendab, et müüt valemite pähetuupimisest on visa kaduma. Tema ise eelistab teistsugust meetodit: “Vaja on õpetada õpilane mõtlema nii, et ta taipaks, et kiiruseühik m/s või km/h annab talle juba ka kiirusevalemi. Siis polegi tuima tuupimist nii palju vaja teha. “
#000006
Taolisi ülesandeid saab edukalt jätta ka ajal, mil koolid on koduõppel ja mil natuke liigutamist ainult boonuseks. Eelmisel kevadel saatis Jaak-Albert õpilased geograafiatunnis kalmistu paljandit uurima ja ümbrust kirjeldama – sai õpilased õue liikuma ja Tartu esinduslikuim paljand ka oma silmaga nähtud.
#000009
Kas tänapäeva nutinoored ümbritseva looduse vastu üldse huvi tunnevad? Metsoja, kes ise hariduselt taimeökoloog, nendib, et paraku tunnevad internetis nii vilunud noored looduse vastu tänapäeval vähem huvi. Ka näiteks päris tavaliste taime- ja linnuliikide tundmine valmistab raskusi. See on veel üks põhjus, miks ta püüab aeg-ajalt õuesõpet teha ja panna õpilased ka aktiivselt tegutsema, et tähelepanu ei hajuks.
#000010
“Minu meelest on eriti äge, kui õueskäiku saab vaadelda kui mini-ekspeditsiooni, kust kogume kaasa näidiseid või vaatlusi-tähelepanekuid ning arutame need hiljem tunnis süsteemselt läbi. Või sildistame ja kleebime paberile. Õpilaste enda koostatud herbaarium on bioloogiatundides asendamatu materjal – näevad nad ju omaenda korjatud taimi ning narmas- ja sammasjuurestiku selgitamine kaasakorjatud nurmika ja võilille näitel puudutab neid palju isiklikumalt kui õpikunäited,” teab õpetaja.
#000011
“Ühes neist küsisin meie oma kooli lähedal kasvava aromaatse taime salukõdriku nime. Antud olid ka vastusevariandid. Rahvusvaheline kool on ingliskeelne, niisiis oli õige vastus selle taime võõrkeelne nimi garlic mustard. Olin üllatunud, kui vähe leidus neid õpilasi, kes taime sõrmede vahel hõõrusid. Tekkiv tugev küüslaugulõhn oleks pidanud ingliskeelsele nimele kohe viitama. Pigem lugesid õpilased küsimusest sõna “aromaatne” ja pakkusid rohkem süvenemata vastuste seast välja hoopis vanilli. Mis on troopiline taim ja ainus koht, kus seda Tartus leiab, on botaanikaaed. Kahjuks on see muidugi ka väga hea näide kõike pöidlaga skrolliva netipõlvkonna pinnapealsusest ja võib-olla ka looduskaugusest,” nendib Jaak-Albert.
#000013
Metsoja nõustub nendega, kes leiavad, et õpetaja peab ka ise õppima ja arenema kogu elu, olema ise oma ala ekspert, miks mitte isegi fanaatik, kuid samas mõistma, et kasvav põlvkond on teistsugune. “Ehk siis enam polegi nii tavapärane, et kõik teavad, et kollase kõhuga on tihane ja punase kõhuga leevike,” toob ta näite.
#000015
Algas kandideerimine Eesti ÜRO noordelegaadiks
#000022
Noor autoplekksepp I “Kui on tõeline huvi, teadmised ja mõned oskused, siis pole keeruline tööd leida”
#000025
Sotsiaalkomisjon viib heaolu arengukava arutelu suurde saali
#000026
Riigikogu erakorralisel istungjärgul ei osutunud Alar Karis valituks presidendivalimise esimeses voorus
#000043