Ärevuse ja depressiooni märkamine, käitumisprobleemid
Õpetaja dokumentatsioon seoses HEV õpilaste märkamise ja toetamisega
Lugemise ja kirjutamise eeloskused: häälik- ja foneemanalüüs
Õpiraskustega laste ning noorte abistamise võimalused
#000000
Ärevuse ja depressiooni märkamine, käitumisprobleemid
Õpetaja dokumentatsioon seoses HEV õpilaste märkamise ja toetamisega
#000001
Lugemise ja kirjutamise eeloskused: häälik- ja foneemanalüüs
#000002
Õpiraskustega laste ning noorte abistamise võimalused
#000003
järjestada esemeid ja nähtusi neid eristavate tunnuste alusel;rühmitada esemeid ja nähtusi nende ühise tunnuse alusel;moodustada esemetest hulki ja klassifitseerida esemeid;võrrelda esemete hulki üksühese vastavuse seose alusel;säilitada esemete hulk samaväärsena;võrrelda tervikut tema osaga (hulka tema osahulgaga);õppida tundma loendamise võtteid ja kasutada loendamist;õppida tundma mõõtmise õigeid võtteid ja kasutada mõõtmist esemete võrdlemiseks.
#000004
selgitada loendamise teel arvude rea tekkelugu;mõtestada arvude vahelised seosed, selgitada arvude tähendust arvude reas;selgitada arvukoostist.
#000005
Arvu koostise tundmine on väga oluline baasoskus peastarvutamise oskuse kujundamisel. Ettekujutus arvu koostisest on vundamendiks, ilma milleta on võimatu edukalt omandada kümneliste järgu ülemisega liitmist ja lahutamist.
#000006
Arvu koostise õppimisel võib välja tuua järgmised töö etapid:
#000007
I etapp– antud esemete hulga jaotamine kahte gruppi;
#000008
II etapp– nimetatud esemete hulgale puuduva lisamine antud arvuni;
#000009
III etapp– ühe grupi esemete hulga arvamine kui teise arv on teada;
#000010
IV etapp– erinevate arvuliste ülesannete lahendamine;
#000011
V etapp – kahes grupis olevate esemete arvu äraarvamine kui nende ühine arv on teada.
#000012
I etapp– antud esemete hulga jaotamine kahte gruppi.
#000013
Esimesel etapil toimub arvude koostise õppimine esemelis- praktiliseltasemel, õpetaja ja õpilased töötavad esmalt naturaalsete objektidega, hiljem aplikatsioonidega.
#000014
Esimese etapi ülesannete täitmisel on oluline jälgida raskusastme järkjärgulist suurenemist:
#000015
Esemete jaotamine kahte gruppi. Mõiste “jaotasin” 3 pliiatsit kahte karpi, millega kaasneb näitlik-praktiline tegevus;Tutvumine seosega 3 see on 2 ja 1 (toetudes näitlikkusele);Seose väljendamine matemaatilise kirjutise 5 = 3 + 2 abil.
#000016
1. Ettekujutluse loomine sellest, kuidas jagada mingi hulk kahte gruppi.
#000017
Selleks, et laps mõistaks numbrilises tasapinnas, et 5 see on 1 ja 4 (või 2 ja 3), on vaja kasutada suurt hulka näitlikku materjali. Näitlik materjal omab siin erilist tähendust. Uute objektidega töötamine on vajalik selleks, et tekiks ettekujutus arvu koostisest.
#000018
2. Kujundada arvu koostise tähenduse praktilist mõistmist.
#000019
Arutatakse läbi kõik jaotamise variandid, mille tulemusena koostatakse tabel (aplikatsioonide abil).
#000020
3. Tutvustada uut matemaatilist formuleeringut.
#000021
Kui laps ei ole kindlalt omandanud arvu koostist esimese kümne piires, siis tekivad kohe raskused peast arvutamisel järguühiku ületamisega 20-ne piires. Selleks tuleb harjutada järgnevat tüüpi ülesandeid koos sõnalise väljendusviisi õige kasutamisega.
#000022
Matemaatilise seose (arvu koostise) väljendamine avaldise abil.
#000023
Esimesel etapil liitmisülesande (5 = 1 + 4) sisseviimine eeldab, et arvukoostise algvariant (5 see on 1 ja 4) peab õpilastel olema omandatud. Kasutades arvu ja sõnakaarti asendatakse tabelis sõnad “ see on” märgiga “ = “ ning sidesõna “ ja ” märgiga “ +”.
#000024
Selle etapi lõpul lahendatakse järgmist tüüpi ülesandeid.
#000025
Jaota 5 lille kahte vaasi.
#000026
II etapp – esemete hulgale puuduva lisamine antud arvuni. Teisel etapil tutvuvad õpilased näitlik-praktilise tegevuse kaudu mõistega “ lisa kuni...” j a õpivad hulgale lisama puuduvaid esemeid vastavalt antud arvule.
#000027
– Õpetaja palub ühel õpilasel anda igale lapsele 1 õun.
#000028
– Leitakse, et lapsi on 7, aga õunu on 5.
#000029
– Järeldatakse, et õunu ei jätku. (Õunu on vähem ja lapsi on rohkem).
#000030
– Mitu õuna on puudu? Mitu õuna on vaja lisada? (2 õuna)
#000031
– Lisatakse 2 õuna. Nüüd jätkub õunu kõigile.
#000032
Hiljem võib üle minna suuremat tähelepanu nõudvate ülesannete lahendamisele.
#000033
Laua ümber on 6 tooli.
#000034
Laual on 6 taldrikut, 3 kahvlit, 4 nuga, 1 klaas, 2 kruusi.
#000035
Kui palju lauanõusid tuleb lisada, kui sööma hakkab 6 inimest?
#000036
III etapp – ühe grupi esemete hulga ära arvamine kui teise arv on teada.
#000037
Õpetaja näitab õpilastele teatud hulka esemeid ja küsib: “Kui palju on?”. Seejärel katab ta osa esmeid kiiresti kinni ja küsib: “Kui palju seal on?”. Lapsed hakkavad arvama kui palju esemeid on peidus. Võib kasutada mitmeid erinevaid mängulisi situatsioone: peita pliiatseid karpi, raamatuid kappi, jne.
#000038
Selle etapi tüüpülesannete lahendamise eesmärgiks on:
#000039
– Jätkata arvu koostise mõiste kujundamist uues mängulises situatsioonis. Tuttavat ülesannet, mis on esitatud uues ja ebaharilikus situatsioonis, täidavad õpilased raskustega. Nad ei suuda uues situatsioonis näha ja ära tunda neile juba tuttavaid suhteid.
#000040
– Kinnistada saadud teadmisi arvu koostisest. Nende ülesannete mängulisel lahendamisel kinnistuvad varem saadud teadmised arvu koostisest praktilise tegevuse käigus.– Valmistada õpilasi ette lihtsamate võrrandite ( a + 2 = 5 ) lahendamiseks. Mängulised ülesanded “arva ära, palju on peidus?” on sissejuhatuseks teemale “võrrandite lahendamine”, milles üks liidetav on tundmatu.
#000041
Iga uus matemaatiline mõiste tuuakse sisse näitlik- praktilise tegevuse kaudu. Tuginedes näitlikule kogemusele omandab laps teadlikult uued matemaatilised mõisted. Sel etapil õpivad lapsed leidma tundmatut arvu, mis edaspidi osutub tundmatuks liidetavaks.
#000042
NB! Kui laps teeb selle etapi ülesannete lahendamisel palju vigu, siissee tähendab, et arvude koostis on halvasti omandatud ning sedatüüpi ülesandeid on veel vara lahendada. Järelikult tuleb pöördudatagasi II – või isegi I – etapi ülesannete lahendam
#000043
IV etpp– erinevate arvuliste ülesannete lahendamine. Üleminek neljanda etapi ülesannete lahendamisele võib toimuda ainult sel tingimusel kui laps oskab kolme etapi ülesandeid lahendada. Sel etapil võib kasutada lastele tuntud situatsiooni: lapsel on käes 3 kommi, kuid tal on vaja kostitada 5 sõpra. Mitu on vaja lisada kolmele, et saada viis?
#000044
Töö käigus asetavad lapsed kaardid tahvlile. (Õpetaja abistab neid, kellel tekib raskusi.)
#000045
Lapsed leiavad, et kolmele kommile on vaja lisada kaks kommi. Õpetaja annab lapsele kaks kommi ja ta kostitab 5 sõpra, kontrollides sellega leitud arvu õigsust. Kaardike millel oli küsimärk (?) asendatakse õige arvuga. Seejärel lahendatakse ülesanne vihikusse.
#000046
V etapp– kahe grupi esemete arvu äraarvamine kui nende üldarv on teada. Viimasel etapil kasutatakse näitvahendeid, millega töötati juba esimesel etapil. Õpetaja näitab kahte karpi ning ütleb, et kahes karbis on kokku 5 pliiatsit ja pakub arvata ära, mitu pliiatsit on kummaski karbis. Õpilased pakuvad järjekorras oma oletusi, hiljem kontrollitakse, kes arvas õigesti.
#000047
Mängulise tegevuse lõpus fikseeritakse tulemused kirjalikult.
#000048
Lapse ettekujutlus ARVU KOOSTISEST tugineb harjutussüsteemile. Selle matemaatilise oskuse omandamine kindlustab edu järgnevateks aastateks, et edukalt omandada üleminekuga liitmine ja lahutamine.Töö teemaga “ARVU KOOSTIS” kujutab endast süsteemi, mis koosneb viiest etapist. Iga järgneva etapi ülesandeid võib täitma asuda siis, kui eelnevaletapil käsitletud materjal on omandatud.Iga uus matemaatiline mõiste ja väljend tutvustatakse näitlik-praktilise tegevuse kaudu.Jaotusmaterjal, mida kasutatakse teema “ARVU KOOSTIS” õpetamisel, peab olema mitmekülgne ja koosnema esemetest või esemete kujutistest, mis on lastele tuntud, aga ka vähem tuntud.
#000049
Eve Värv 2014 loengumaterjalide kohandus.
#000050