UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Haridusuuendaja: maailm vajab ümmargusi inimesi, mitte vaid programmeerijaid
#000005
Maailm pole suutnud küll veel õppetöös uutest haridustehnoloogiatest kasu lõigata, kuid haridussüsteemide reformimine ja õpilaste võimestamine on neile lähitulevikus oluliste oskuste õpetamiseks hädavajalik, leiab USA riikliku haridus- ja majanduskeskuse juht Anthony Mackay.
#000007
Teen võib-olla ülekohut, aga kas me pole tehisintellekti, teistessse imelistesse tehnikavidinatesse ja voolavasse intellekti juba liiga ära armunud? Kui suur on oht, et haridusüsteemi tõhusamaks muuta üritades viskame pesuveega välja ka need head asjad, millega koolid praegu silma paistavad? Näiteks töö tegemise ja keskendumisvõime õpetamine.Need kaks tahku pole üksteist välistavad. Avalikkuses on tekkinud justkui mulje, et omavahel võistlevad erinevat sorti teadmuse liigid ja oskused. Sellised vaidlused pole üldse kasulikud. Noortel inimestel on vaja nii sügavaid teadmisi traditsioonilistest erialadest kui ka uutest distsipliinidest, mis on tihti olemuslikult hübriidid.
#000008
"Tarvis on terveid, ümmargusi inimesi, mitte vaid programmeerijaid, keda üheksast viieni arvuti taha istutada."
#000009
Uued, 21. sajandi oskused tekivad enamasti nende uute erialade struktuuri läbi. Loovuse, probleemide lahendamise oskuse või koostöö eraldi õpetamisest rääkimisega ülehinnatakse võimet neid kõigest muust lahutada ning just seda puhtal kujul õpilastele edasi anda. Ent muidugi on oskusi, mille arendamisele tuleb pöörata rohkem tähelepanu. Näiteks on selleks üleilmne kompetents, võime arvestada teiste kultuuriliste eripäradega.
#000010
Hoiakutest, väärtustest, suhtumisest, teadmistest ja oskustest on kasulik mõelda üheskoos, koondades need eri kompetentside või võimete alla. Õppekavu reformivad riigid on keskendunud just sellele. Tarvis on terveid, ümmargusi inimesi, mitte programmeerijaid, keda üheksast viieni arvuti taha istutada.
#000011
Mis tagab keerukas maailmas edu? Hiljutisest OECD raportist selgub, et juba praegu oskab tehisintellekt enamikest inimestest paremini lugeda ja arvutada. Suurt osa ametitest, milles tänased keskkooliõpilased töötama hakkavad, pole praegu olemas.Meil on vaja inimesi, kelle vaimsed võimed, emotsionaalsed ja sotsiaalsed oskused aitavad lahendada neil mitmetahulisi probleeme, mille puudub selge lahendus. Seda ei juhtu, kui arvame, et peaksime eelisarendama teatud oskusi.
#000012
Muidugi on baasoskused olulised, kuid praegune olukord on oluliselt nõudlikum, kui tahame konkurentsis püsida. Nüüdisaegne maailm nõuab pidevat enesetäiendamist. Sisuliselt peame õpetama õpilastele elamist. See on hoopis teistsugune mäng, millega me harjunud oleme. Veelkord, me ei tohi takerduda "see või teine" tüüpi debattidesse.
#000013
Peame mõtlema sellele, kuidas me oma õpikeskkondi ja -süsteeme disainime. Meil on olnud seni küllaltki hea ettekujutus, mida tähendab see koolides ja ülikoolides. Nüüd räägime aga mitteametlikust, ümber pööratud ja 24/7 õppimisest. See eeldab, et käsitleme õpikeskkondi teistmoodi, keskendudes sellele, et need oleksid lastele võimalikult toetavad ja tõstaks nende produktiivsust.
#000017
Tõele au andes ei leidnud ma väga palju teadusartikleid, milles on üheselt järeldatud, et uued tehnoloogiad aitavad õpetada lapsi paremini ja tõhusamalt kui tavapärased meetodid. Esimene iPadi-põlvkond on juba üles kasvanud. Miks pole me suutnud veel uutest tehnoloogiatest kasu lõigata?See on põnev küsimus ja seda on käsitletud hiljuti mitmetes uuringutes. Neist kõige mõjukam oli ilmselt OECD raport. Julgen arvata, et enamik tehnoloogia mõju uurinud ekspertidest pole kunagi uskunud, et uute ja keerukamate tehnoloogiate kasutuselevõtu ja õppimise tõhususe kasvu vahel on otsene seos. Sinna vahele mahub veel haridusandja.
#000020
Inimesed on aga arvanud, et tänu tehnoloogiale pole seda vaheetappi – tõlkijat – enam üldse vaja. Sarnaselt pole vaja õppijal endal õpitut läbi seedida ega hoolikalt kaaluda, kuidas end ikka tehnoloogiaga motiveerida, informeerida, võimestada ja kindlustada sellega enda suurem iseseisvus. Kuid see on hädavajalik.
#000021
Õpetajad peaksid mõtlema samal ajal, kuidas rakendada tehnoloogia õppija teenistusse. Õpianalüütikaga saab diagnoosida, millele tuleks parasjagu rõhuda. Ennustav analüütika toetab õpilast terve tema õpiteekonna vältel, andes soovitusi vastavalt erialale.
#000022
Olen nõus, et seniste tõendite põhjal pole tehnoloogia mõju haridusele sedavõrd tugev ja hea, kui oleme seni arvanud. Tõenäoliselt oleme seda minevikus ületähtsustanud. Ent peame vaatamata sellele mõtlema, kuidas sellest kasu lõigata. Küsimus pole lihtsalt õpisüsteemide muutmises, vaid peame tegema seda lähtudes noorte inimeste kasutusharjumustest. Võimu õppijate kätte andmine motiveerib neid seda ise proovima. Otseloomulikult peame toetama neid ka kõigil teistel viisidel.
#000024
"Me tahame kindlustada, et noored inimesed kogevad nii isiklikku kui ka ühiskondlikku heaolu, neist saaksid esimese klassi inimesed, mitte teise klassi robotid."
#000026
Mehed võib jätta kõrgkooli ukse taha kehv lugemisoskus
#000030
Vahe poiste ja tüdrukute matemaatilistes võimetes kaob pikemate testidega
#000032
Tehnoloogiahiid soovitab valmistuda riikidel 12-tunniseks töönädalaks
#000033
Tehisintellekt oskab juba paremini lugeda ja arvutada kui enamik inimesi
#000036
Ajakirjanduse professor: võim peab ikka ajakirjandust natuke kartma
#000038
Ühe minuti loeng: kaasav haridus takerdub müütide taha
#000042
Graafikud: Eesti kooliõpilaste arv kasvab jätkuvalt
#000043
Tehisaru annab tudengitega võrdväärseid vastuseid
#000044
Professor: liiga suur koormus peletab alustavad õpetajad ametist
#000045
Kõrged ootused panevad õpetajad kolleegilt küünarnukki otsima
#000046
Tehisintellekti areng toob tagasi suulised eksamid. Mis veel muutub?
#000047
Test: millisele hindele teeksid matemaatika põhikoolieksami?
#000048
Õppimine on tõhus siis, kui see nõuab pingutust
#000049
Suur ülevaade: leia oma kool 2020. aasta riigieksamitulemuste seast
#000050
Ülevaade: Eesti ülikoolide populaarsemad erialad
#000051
Elisabeth Kaukonen: õigekiri on vaid üks kujund keeleteaduse kindakirjas
#000058
Teadlane seletab, miks Eesti õpilastel silmad ei sära
#000059
Matemaatik: tunnis ette antud arvutusülesannete lahendamine on ajaraisk
#000060
Loova õppimise ekspert: lastele tuleb anda võimalus vigu teha
#000061
Usklikkus ja intelligentsus – kas religioossus mõjutab matemaatikateadmisi?
#000062
Mida õppida, et tulevikus jaguks ka tööd?
#000063
Lasteaiaõpetajad peavad õpetust lapsekeskseks, kuid uuring näitab muud
#000064
Berliini erakooli ime: kool ilma tunniplaani ja hinneteta laseb õpilastel teha eksami näiteks seiklusmatkana
#000065
Meediakasvatuse õppejõud: likvideerida tuleks vanemate liigoptimism, et nutivahend üksi arendab
#000066
Ühe minuti loeng: Lapsed õpivad joonistama pealesurutud juhendamiseta ja piiramiseta
#000067
USA haridusekspert: Eesti õpetajaskond tundub olevat haihtumise veerel
#000068
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000069