Suhteliselt jahe aprill pakkus enne lõppu ka paar päikselist sooja päeva. Linnalooduse nägu on aga omajagu muutunud:
#000000
Vesi Emajões on tublisti alanenud
#000001
Põõsail ja puudel on kohati üsna lehe moodi lehekesed
#000002
Muru omandab noorest rohust erkrohelise, silladest aga sinise tooni, ...
#000003
... võilillede kollased laigud ja ...
#000004
... ülaste kollased täpikesed sees.
#000005
Aprilli alguses liitus Eesti Loodus üha kasvava suhtlusvõrgustikuga Facebook. Selle vahendusel teavitab ajakiri oma sõpru, keda nüüdseks on kogunenud juba tublisti üle 200, oma plaanidest ja uutest ajakirjanumbritest ning korraldab mitmesuguseid kampaaniaid. Facebook võimaldab ajakirjal püsida nüüdisaegne ning saada oma sõpradelt kiiret tagasisidet oma tegemiste kohta.
#000006
Plastjäätmetest saab ehitusmaterjali ja paberpakendist pehmepaberit
#000008
Keskkonnainvesteeringute keskuses anti roheline tuli viiele jäätmete taaskasutuse projektile, millest omapärasemad on osaühingu Rexest Grupp soov hakata plastjäätmetest tootma ehitusmaterjali ning osaühingu Horizon Tissue plaan anda kogutud paberpakendile uus elu pehmepaberina. Viiele projektile antakse kokku ligi 93,8 miljonit krooni Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi toetust, millele lisandub veel toetuse saaja omaosalus.
#000009
Rexest Grupi projekti käivitumisel on võimalik jätta prügilasse ladestamata ja suunata ringlusse 2400 tonni plastpakendijäätmeid. Tehnoloogia edasiarendamisel saab käitlusse võtta ka muid ohtlikke jäätmeid, sealhulgas meditsiinilisi tarvikuid, põlevkivituhka ja asbesti. Jäätmete töötlemisliin rajatakse Väätsa prügilasse ning ehitusmaterjalide tootmisliin Mäole.
#000010
Horizon Tissue plaan on hakata peamiselt paber- ja kartongpakendist tootma pehmepaberit. Seni on sellist paberit Eestisse sisse veetud. Projekt aitab muu hulgas leevendada Eesti pakendiettevõtjate ja jäätmekäitlejate muret: Eestis pole paberpakendi taaskasutusvõimalusi ja see toob kaasa jäätmeekspordi probleeme. Uue pehmepaberi tootmisliini käivitumisel hakatakse Kehras aastas 15 000 tonnist paber- ja kartongpakendijäätmetest tootma 12 000 tonni pehmepaberit, millest osa müüakse Eestist välja.
#000011
Ülejäänud kolme rahastatud projektiga toetatakse jäätmekäitluskeskuse rajamist Lääne-Virumaale, biojäätmete taaskasutamise arendamist Torma prügilas ning biojäätmete käitluskompleksi rajamist Tallinna prügila territooriumile.
#000012
Aprilli alguses lõppenud jäätmete taaskasutuse projektide teise taotlusvooru laekus samamoodi kui esimesse vooru väga vähe taotlusi. 11 projekti toetusesoov on veidi üle 160 miljoni Eesti krooni, vooru eelarveks on aga ette nähtud 200 miljonit krooni. Vähene taotluste arv on ühelt poolt tingitud majanduslikest oludest – raske on leida nõutavat omafinantseeringut, teisalt aga Eesti Energia välja kuulutatud plaanist hakata lõviosa jäätmetest tootma energiat. See aga vähendab tooraine ehk jäätmete hulka ning mitu potentsiaalset taotlejat ei suuda oma projektidele tagada vajalikku jäätmevoogu.
#000013
Tartu ülikooli ajaloo muuseum saab uue direktori
#000014
Mariann Raisma sõnul on muuseumid üks tähtsamaid ülikooli visiitkaarte ning oluline on markeerida valdkondlikud siduspunktid ülikooli ja ühiskonna vahel. “Ülikool on kindlasti üks kesksemaid teadusasutusi ja teaduste ajalugu on üheks kaalukamaks märksõnaks, mida tuleks museoloogiliselt arendada,” ütles Raisma. “Teaduste ajaloo eksponeerimine ja atraktiivsemaks muutmine on kindlasti üks prioriteete.”
#000016
Mariann Raisma on sündinud 1974. aastal. 1997. aastal lõpetas ta TÜ ajaloo eriala ning 2002. aastal sai museoloogia magistrikraadi Amsterdamis Reinwardti akadeemias. Aastatel 2002–2006 töötas ta Tallinna Raekojas projektijuhina. Alates 2006. aastast on Raisma töötanud Eesti ajaloomuuseumi arendusdirektorina. Mariann Raisma kuulub ka Eesti maanteemuuseumi ja ERM nõukokku ning on Eesti muuseumiühingu juhatuse ja rahvusvahelise muuseumide nõukogu liige.
#000017
TÜ ajaloo muuseum on asutatud 1976. aastal. Muuseum keskendub ülikooli- ja teadusloo säilitamisele, eksponeerimisele ja uurimisele. Esialgu asus muuseum ülikooli peahoone keldrikorrusel, 1981. aastal koliti endisesse ülikooli raamatukogu hoonesse Toomemäel. Muuseumi kasutuses on samuti tähetorn ja osa vanast anatoomikumist.
#000018
Ülikooli ajaloo muuseumi veebileht 
#000019
Anti välja Olevi Kulli mälestusfondi stipendium
#000020
20. aprillil vaatas professor Olevi Kulli mälestusfondi komisjon läbi kaks stipendiumitaotlust.
#000021
Mälestusfondi lõid 2007. aastal Olevi Kulli (1955–2007) sõbrad, kolleegid ja juhendatavad tema mälestuse jäädvustamiseks. Fondi statuudi järgi on ” .. fondi eesmärk toetada reisistipendiumitega taimede ökofüsioloogia, metsaökoloogia ja ökosüsteemide ökoloogia eriala põhiõppe viimase aasta üliõpilaste, magistrantide, doktorantide ja järeldoktorantuuris õppivate noorteadlaste osalemist rahvusvahelistel teadusnõupidamistel ja töötamist erialaga seotud välismaa teadusasutuste juures. Stipendium peab soodustama Eesti üliõpilaste arusaamist maailmateadusest, aitama luua kontakte sama eriala inimestega maailmas ja motiveerima üliõpilasi oma karjääri teadusega siduma. Stipendium peab kaasa aitama Eesti metsaökoloogia teaduse arengule maailma mastaabis. Reisitoetust võivad taotleda ka välisteadlased, kui nende külastuse keskmeks on suhtlemine ja infovahetus Eesti ökoloogia eriala üliõpilastega”.
#000023
Kuigi fond on avatud kõigi Eesti ülikoolide üliõpilastele, on senini taotlusi esitanud vaid TÜ doktorandid.
#000024
Kolmepäevasel olümpiaadil pandi proovile Eesti, Läti ja Leedu keskkooliõpilaste teoreetilised ning praktilised teadmised keemiast. Praktilise vooru parim sooritaja oli lõpparvestuses teise koha saavutanud Maksim Mišin Tallinna Mustamäe reaalgümnaasiumist, teooriavooru parim vastaja oli aga olümpiaadi üldvõitja Gleb Široki Tallinna Õismäe vene lütseumist.
#000027
Balti keemiaolümpiaadi korraldas TÜ teaduskool haridus- ja teadusministeeriumi finantseerimisel ning seda toetas osaühing Lanlab. Korraldamisest võtsid aktiivselt osa TÜ keemia instituudi töötajad ja tudengid. Järgmisel aastal toimub Balti keemiaolümpiaad Leedus.
#000029
Olümpiaadi tulemuste, ülesannete ning lahendustega on võimalik tutvuda keemiaolümpiaadi kodulehel .
#000030
Keskkonnainvesteeringute keskuses eelmisel nädalal tehtud rahastusotsused viivad paljud kooli- ja lasteaialapsed sel kevadel ja sügisel loodusretkedele või aitavad haridusasutustes korraldada õuesõpet ja teemapäevi.
#000031
Kokku said keskkonnaprogrammi maakondlikus keskkonnahariduse programmis rahastusotsuse 147 projekti, mille toetussumma on üle 4,1 miljoni Eesti krooni. Veebruari keskel lõppenud taotlusvooru laekus kokku 165 taotlust, järgmise vooru taotluste esitamise tähtaeg on 16. august.
#000032
Kuna maakondlikud keskkonnahariduse projektid on üldjuhul rahaliselt väiksemamahulised, on see programm rahaliselt KIK-i üks väiksemaid, kuid samas projektirohkemaid. Kõige aktiivsemad taotlejad olid sel korral Harju-, Lääne- ja Viljandimaal, vähim projekte tuli Saare- ja Hiiumaalt. Maakondlike keskkonnateadlikkuse projektide võimalik maksimaalne toetussumma on 70 000 Eesti krooni, kuid üldjuhul jäävad taotlused alla 50 000 krooni. Toetus on mõeldud piirkonna arengu tarbeks ning nende projektide eristamine suuremast programmist aitab tagada seda, et väikesed projektid ei jääks suuremate varju ega seetõttu rahastusest ilma.
#000033
Nimekiri rahastatud projektidest on toodud KIK kodulehel: 
#000034
Prügi tuleb koguda säästvalt ja seaduste järgi
#000035
Kevadiste koristustööde käigus tekkinud prügi tuleb koguda ja käidelda võimalikult keskkonnahoidlikult ning seaduslikult. Oma roll jäätmete kogumis-, taaskasutus- ja lõppkäitlemissüsteemis on nii inimestel enestel, kohalikel omavalitsustel kui ka jäätmeid töötlevatel ettevõtetel.
#000036
Koristustööde käigus tekkinud jäätmed tuleks koguda liigiti. Kohaliku omavalitsuse jäätmehoolduseeskirjas seisab, kuidas vastava omavalitsuse territooriumil jäätmeid käidelda. Valdavalt on eeskirjades ära toodud ka konkreetsed kohad, kuhu saab liigiti kogutud jäätmed ära anda.
#000037
Kevaditi sagenevad abipakkumised romusõidukite, elektroonikaromude ning vanametalli äraveoks. Sedalaadi jäätmete üleandja peaks aga olema kindel, et jäätmete vastuvõtja tegutseb seaduslikult. Nii-öelda mustalt tegutsejate puhul on ilmselge, et nad piltlikult öeldes kallavad maha romudest eemaldatavad õlid, vedelikud; lasevad õhku konditsioneerides sisalduvad kasvuhoonegaasid ja toimetavad ohtlikke osi ning muid materjale, mida vanametallina ei saa kokkuostupunktidesse üle anda, lihtsalt metsa alla, sest nende käitlemise eest tuleb tasuda. Selline “jäätmekäitlus” ohustab nii loodust kui ka meie kõigi tervist. Enamasti tunneb mitteametlikult tegutseva ettevõtja ära selle järgi, et ennast reklaamides avalikustab ta vaid telefoninumbri ja eesnime.
#000038
Seaduslikult tegutsevatele jäätmekäitlejatele on väljastatud jäätmeload, mis asuvad avalikus keskkonnalubade infosüsteemis KLIS, Kui kellelgi tekib kahtlus jäätmevedaja seaduslikkuse suhtes, võib ta pöörduda ka keskkonnaameti poole.
#000039
Keskkonnaamet kuulutas välja lihtsustatud menetlusega riigihanke, et tellida karuputke võõrliikide sosnovski karuputke (Heracleum sosnovskyi) ja hiid-karuputke (Heracleum mantegazzianum) tõrjetöid. Tõrjetööde pindala on veidi üle 1260 hektari.
#000041
Tänavu tõrjutavatest kolooniatest suurimad asuvad Härjanurme külas Jõgevamaal, Sigula külas Harjumaal, Liivi külas Harjumaal ja Haeska külas Saaremaal ning on kõik oma suuruselt üle 20 hektari. Eelmisel aastal tõrjuti karuputke kokku 862 hektaril, tõrje läks maksma ligi neli ja pool miljonit krooni. Karuputke on tõrjutud alates 2005. aastast. Loodetud tulemuste saavutamiseks peab tõrje toimuma vähemalt viiel järjestikusel aastal, et kurnata pinnases asuv seemnepank.
#000042
Hankedokumentide, kolooniate asukohtadega ja lisatingimuste ning -materjalidega saab tutvuda keskkonnaameti koduleheküljel . Pakkumised tuleb teha hiljemalt 3. maiks. Karuputke tõrje projekti rahastab Euroopa regionaalarengu fond.
#000043
Tartu ülikooli ajaloo muuseumi virtuaalnäitus “Tõus Araratile 180 aastat hiljem” pakub muuseumi kodulehel vaatamiseks nii näituse fotosid kui ka ajaloolise hoone valget saali.
#000044
Üle 180 aasta tagasi, 9. oktoobril 1829, tõusis esimene inimene vanast testamendist tuntud Noa laeva maabumispaiga, üle 5000 meetri kõrguva Ararati tippu. Vallutajaks Tartu ülikooli geofüüsikaprofessor Johann Friedrich Parrot (1791–1841), 1802. aastal taasavatud Tartu ülikooli esimese rektori Georg Friedrich Parroti poeg, kellel endal tuli samuti aastail 1831–1834 täita Tartu ülikooli rektori kohustusi. Parroti julget ettevõtmist korrati 180 aastat hiljem – 2009. aasta 9. oktoobri varahommikul jõudis Ararati tippu 19 eestlast. Füüsiliselt raske mäkketõus, mida leevendasid imekaunid looduselamused, on dokumenteeritud alpinisti ja fotograafi Jaan Künnapi kaameraga.
#000045
Jaan Künnapi 54 fotot rännakust Ararati mäele kaunistasid TÜ ajaloo muuseumi valget saali tänavu jaanuarist märtsini. Praeguseks on näitus küll maha võetud ja kokku pakitud, kuid kõigil foto- ja loodushuvilistel on nüüd võimalik vaadata näitust muuseumi valges saalis virtuaalselt.
#000046
Avatakse puuvolikogu, Tartule antakse üle metsapealinna tiitel, toimuvad puulõhkumise võistlused, saemontaaþ ja saagimisvõistlus. Õhtul kell 18 on võistluste finaalid, meistrid näitavad mootorsae käsitsemisoskusi ja oma võimaluse saavad ka pealtvaatajad. Lisaks meelelahutus.
#000049
Kogu metsanädala programmi näete metsaseltsi kodulehelt võrgupaigast 
#000050
Tulekul on Tartu ülikooli teaduslaager
#000051
Ka tänavu suvel ootavad Tartu ülikool ja Eesti füüsika selts (EFS) teadushuvilisi poisse ja tüdrukuid teaduslaagrisse, mis toimub 12.–18. juulil Kloogarannal.
#000052
Eelkõige on laagrisse oodatud lapsed, kes tänavu kevadel lõpetavad 6.–7. klassi, kuid eraldi rühmas pakutakse tegevust ka edasijõudnud õpilastele (8. klass ja vanemad). Teaduslaagri raames korraldatakse 15. juulil külalistepäev noorematele õpilastele ja kõigile teistele huvilistele – sel päeval on Kloogaranda oodatud lapsed koos vanematega, et teha esimest tutvust teadusetegemise ja -tegijatega.
#000053
Igal laagripäeval on oma temaatika: füüsika, bioloogia, materjaliteadus, robootika, keemia, keskkonnauuringud, raketiteadus. Lastele tutvustatakse päevateemat praktilistes töötubades, kus tegutsetakse 20-liikmelistes rühmades. Õhtuti saavad laagrilised osaleda sportlikes ja meelelahutuslikes ettevõtmistes.
#000054
Laagri töökeel on eesti keel. Lapsi toitlustatakse neli korda päevas ja majutatakse kämpingumajades. Teaduslaagri osalustasu on 1500 krooni. Külalistepäeval osalemine on tasuta.
#000055
TÜ teaduslaagris osalemiseks tuleb registreeruda laagri kodulehel . Registreerumine toimub põhimõttel “kes ees, see mees”, kuni kohad täituvad.
#000056
Laagrit toetavad haridus- ja teadusministeerium ning TÜ loodus- ja tehnoloogiateaduskond. Laagrit korraldavad TÜ teaduskool ning EFS, sama meeskond korraldas 2008–2009. õppeaasta sügisvaheajal esimese TÜ linnalaagri ja eelmise aasta teaduslaagri.
#000057
Brasiilia võimud andsid läinud nädalal kohalikule konsortsiumile õiguse hakata rajama maailma suuruselt kolmandat hüdroelektrijaama paisu, hoolimata rohketest protestidest nii kodu- kui ka välismaal; nimekaima vastasena mainitakse kuulsat Ameerika reþissööri James Cameroni. Sestap on arvata, et president Luiz Inácio Lula da Silva võitlused Belo Monte paisu pärast seisavad veel ees.
#000058
Valitsusjuhid väidavad, et jaama alates 2015. aastast toodetavat energiat on hädasti vaja maa kiiresti arenevale majandusele, keskkonnaaktivistid kinnitavad aga, et rajatis hävitab väärtuslikud ökosüsteemid ja jätab koduta 20 000 kohalikku inimest.
#000059
Mina õnnitlus- ja tervitussaateid üldjuhul ei kuula, nii et see on mulle ivake võõras probleem. Küll olen just samamoodi juurelnud, miks ometi peavad eestlased – ja sugugi mitte ainult NOORED eestlased – avalikes kohtades hirmkõva häälega rääkima, seejuures enamasti (hästi pehmelt väljendudes) mitte kuigi sisukat juttu. Seda nii vahetult omavahel juteldes, eriti aga veel mobiiltelefoneerides.
#000061
Aga Peeter Helmet lugedes hakkan arvama, et äkki on see tõesti meie rahvuslik iseärasus – tahta just sel veidral moel olla keegi, keda teatud ruumis kõik peavad kuulma.
#000063
Eelmisel kolmapäeval sõitsin viimati Tallinnast Tartusse. Ikka selle täistunnibussiga nagu kümneid või sadu kordi enne ja küllap ka kümneid kordi veel tulevikus. Nagu ikka, oli ka siin mobiilpidamatuid. Sain viis (!) istet tagapool istunud nooremas keskeas isanda kohta täpselt teada, kuidas ta vabanes tuhablokaadist kusagil põhjas ja mil moel ta kusagile lõunasse sõitis, kellega, mida ja kui palju ta laeval Tallinna loovides öö jooksul ära juua jõudis, kuidas joomingu käigus rahakoti kõigi dokumentidega ära kaotas ja kes talle raha laenas, et saaks Tartusse sõita. No ei olnud huvitav, ei olnud. Kõnemaneergi oli tülgastav, jutt kubises parasiitsõnadest. Oleksin tahtnud hoopis tukkuda. Sest minagi olin just äsja tuhapilve pärast lennuki asemel juhuslikul neljarattasel sõiduvahendil Brüsselist Tallinna kulgenud ja mul oli selja taga kaks peaaegu magamata ööd.
See jutt vältas ehk tunnikese, siis tuli väike vahe, et anda ruumi ülevaatele, kui jama on uus mobla, mis oli roppkallis, aga hirmkeeruline, nii et helistada on hulltüütu. See jutt oli väheke lühem, aga kindlasti mitte huvitavam.
#000064
Nii pidin tahes tahtmata mõtlema oma just lõppenud nädalasel Belgia-reisil läbitud ühistransporditundidele ja -kilomeetritele. Ning ma sain aru, et kokku kaheksa rongi- ning rohkem kui veerandsaja allmaaraudtee-, bussi- ja trammisõidu jooksul polnud mul kordagi olnud lähikonnas samasugust mobiilhäirijat, nagu kodumaa kahe suurema linna vahel kulgedes peaaegu alati ära pean kannatama. Püüdsin meelde tuletada ka neid sõite, mis olen viimaste aastate jooksul teinud näiteks Rootsi ühissõidukites – ja jõudsin sama järelduseni. Lõuna-Euroopat ei maksa üldse mainida: nemad suhtlevad ikka pigem silmast silma ja kõrvast kõrva kui mobiili teel.
#000065
Võib-olla on just see mobiilmölapidamatus põhjus teisele epideemiale, mis armsa Eestimaa inimesi, sedapuhku küll esmajoones nooremaid inimesi, on tabanud: enamikul on vist ka magades ja ehk vanniski peas kõrvaklapid? Et pigem kuulan tümpsu kui mingi ajukääbiku lõputuid pajatusi? Ei tea, endale pole ma lahendust leidnud, sest mulle meeldib olla maailmaga kuulmissides. Tõsi, mitte igasuguse maailmaga. Aga Skandinaavias evitatav mobiilivabade vagunite idee muutub mulle üha köitvamaks, lausa omamoodi kinnisideeks. Äkki saaks midagi sellist ka mõnes Tallinna-Tartu täistunniekspressis proovida?
#000066
Peatähtis oli aga sõit Narva, kus vaadati ...
#000068
... koserikkujat – Venemaal asuvat hüdrojaama, ...
#000069
... Aleksandri kirikut ning muidugi ...
#000070
... haruldusena täis-veejõus Narva koske, nii tema lääne- ...
#000071