UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
Noor mets on vanast linnuvaesem
#000005
Noores metsas kohtab lagedat armastavaid linde, kuid võtab omajagu aega – nii sadakond aastat, mil sirguva metsa linnurohkus taamal kasvava metsaga samale pulgale jõuab. Autor/allikas: Marko Mägi
#000006
Alates 1950. aastatest tehtud loendusandmete analüüsist selgub, et Eesti metsade linnustiku asustustihedus sõltub metsa vanusest – vanemas metsas on rohkem linde.
#000007
Metsalindude vähenemise põhjuseks peetakse raiet, kuid viidatakse ka kliimamuutusele nii Eestis kui ka rändeteedel või talvitamisalade nigelaile oludele. Aeg-ajalt süüdistatakse ka kasse ning leitakse raie hoopis suurendab linnurikkust – selgeid tõendeid kahe viimase väite paikapidavusest siiski ei ole, kirjutab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi linnuökoloog Marko Mägi ajaveebis Linnuvaatleja.
#000008
Häiring suurendab metsa elurikkust pigem siis, kui jääb loodusliku arengu piiresse – näiteks tormihäilud või põlendikud rikastavad metsa ja soosivad pikas plaanis elurikkust. Intensiivne lageraie aga vähendab puistute keskmist vanust, mille tõttu jääb vana metsa aastatega vähemaks.
#000009
Kas lindude vähenemise põhjus võib olla peitunud võssa ehk noore metsa hulga suurenemisse? Või teistpidi küsides – kas linnurikkuse vähenemise põhjus on vanade metsade vähesuses? Noor mets, eriti raielank, ei pruugi metsalinnule sobida, mistõttu võtab endise linnurikkuse taastumine aega. Kui see nii on, heidaks see valgust metsalindude arvukuse langusele.
#000010
Ühe vastuse annab hiljutine Eesti metsalindude loenduste ülevaade, mille eesmärk oli kriitiliselt hinnata Eesti metsade seniseid lindude absoluutset asustustihedust käsitlevate uuringute andmeid. Parima ja täpseima teabe lindude arvukusest annab lindude territooriumite kaardistamine, kuid paraku on see ajamahukas ja täpsuse saavutamiseks on vaja ala mitmeid kordi kaardistada – erinevad liigid alustavad pesitsust erineval ajal.
#000011
Koondades erinevat tüüpi ja erivanuseliste metsade lindude loendusandmed alates 1950. aastatest selgub, et Eesti metsade linnustiku asustustihedus sõltub metsa vanusest – vanemas metsas on rohkem linde. Lindude arv sõltub ka metsa kasvukohatüübist: kõige kiirema kasvuga metsades suureneb lindude hulk esimese saja aasta vältel pidevalt, veidi aeglasemalt kasvab see männimetsades ja keskmise viljakusega metsades, kuid ka seal jätkub linnurikkuse kasv ka saja aasta möödudes.
#000013
Näiteks üle 150 aastases kuuse-lehtpuu segapuistus on loendatud 13,1 linnupaari hektaril, kuid pärast lageraiet sirguvas kuni 12 aastases segametsas alla nelja paari. Kõige aeglasemalt kasvab madala viljakusega metsade linnustik.
#000014
Teadmine metsa vanuse seosest lindude liigirikkusega on oluline maastikumuutuste mõjude prognoosimisel. Andmetest selgusid ka loenduste vajakud – võrreldes korduvate punktloendustega, mida tehakse 7–8 korda kevadsuvel, hinnatakse transektloendusel linnustik ligikaudu 30 protsendi tagasihoidlikumaks. Ka territooriumite kevadine kaardistamine võib hinnata asustustiheduse 15–20 protsenti väiksemaks, nagu näitas kevadise kaardistuse võrdlus sügisel leitud rästapesadega.
#000015
Seega, kui Eesti metsade keskmine vanus nooreneb või vanade metsade hulk väheneb, kahaneb kokkuvõttes ka meie metsalinnustik, sest senist arvukust toetavat sobivas vanuses elupaika jääb vähemaks. Oluline on teada, et paljud metsalinnud on territoriaalsed, mis tähendab, et liigikaaslast või sarnase ökoloogiaga liiki naljalt lähedusse pesitsema ei lubata. Näiteks õõnsuses pesitsev rasvatihane võib oma territooriumilt eemale hoida kõik teised tihased ja must-kärbsenäpi.
#000016
Linnul on vähe kasu tiibadest, mis teda kiiresti ja kaugele uutesse kohtadesse kannavad, kui uues kohas ei ole talle eluks vajalikku vana metsa.
#000017
Tihaseliikide rohkuse salgas määrab kisklusrisk
#000018
Euroopa linnustik kahaneb paljuski põllumajanduse süül
#000020
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000022
Suur linn teeb linnu silmad väikseks
#000023
"Pealtnägija": kukkurhuntide ellu äratamine kütab kirgi ja kombib eetikapiire
#000024
Eestist rändavad sookured kolme suunda
#000027
Maa kõikuv telg on Sahara aeg-ajalt rohetama löönud
#000028
Röövlinnud eelistavad püügisööstul kindlat pöörlemissuunda
#000029
Lugeja küsib: miks õunapuud üle aasta suurt saaki annavad?
#000030
Land: lubadus kõrghariduse rahastamist suurendada ei lahenda alusprobleemi
#000033
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000035
Kuul võib leiduda vett arvatust märksa vähem
#000037
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000041
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000042
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000044
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000046