Majandus- ja infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo rääkis Vikerraadio "Reedeses intervjuus", et ettevõtted peaksid tegutsema võimalikult sekkumisvabalt ning edukas riigis on algatusvõimelised, motiveeritud ja kirglikud ettevõtjad omaette ressurss.
#000004
Teist sai võrdlemisi ootamatult Eesti majandusminister, isegi mõned parteikaaslased kuulsid sellest esmakordselt raadiost või lugesid portaalist. Kas te oskate öelda, mille pärast just teist minister sai?
#000005
No selline ettepanek tehti ja oleks olnud vastutustundetu jätta see vastu võtmata, aga loomulikult on sel sügavam ajalugu – ma olen poliitikaga olnud kaudselt seotud juba hallist nõukogude ajast saadik. Esimese otseselt tulemit omava poliitilise aktsioonina jõudsime siinsamas raadiomaja kõrval 1984. aastal Tallinna 21. Keskkoolis, etendades etendust "Tare-tareke", millel oli selgelt poliitiline kontekst ja mille tegemise käigus tutvusin Mart Laariga, kes oli toona ajalootudengina Tallinnas praktikal. Sellest ajast saadik on sõpruskond seda (poliit)suhet hoidnud. Olin 1980ndate lõpus toimunud muinsuskaitseliikumises üsna aktiivne ning olin ka esimeste vabade valimiste korraldamise juures, aga tol hetkel ma aktiivselt poliitikasse ei läinud, vaid suundusin pärast ülikooli lõpetamist hoopis tööle. Tagasi poliitika juurde sattusin Mart Laari kutsel 2006. aasta lõpus, kui Isamaa ja Res Publica olid kokku läinud. Oli vaja hakata valmistuma valimisteks, oli vaja inimest, kes tunneb poliitikat, poliitikuid ja pisut ka poliitika tegemist ning see oli alguses mõeldud justkui ajutise appi minekuna, kuid lõpuks läks niimoodi, et olin mõnda aega IRL-i peasekretär.
#000006
Kas partei esimees kutsus (ministriametisse) või käis see kuidagi teistmoodi?
#000008
Jah, nii lihtsalt see käiski, et helistati ja küsiti, kas oleksin valmis seda kaaluma. Koalitsiooniläbirääkimistel jõuti selliste positsioonideni ja ega ma ausalt öeldes selle sisemisse loogikasse või eelnevatesse aruteludesse väga süvenenud ei olegi. Ettepanek tehti, nii ta oli, ja võtsin selle vastu.
#000009
Olete praeguseks ära defineerinud, mis on teie tegevussuunad või -kavad, mida te plaanite ministrina ellu viia?
#000010
Loomulikult on tekkinud arusaam, mida edasi tõugata. Aga ma olen pigem lubaduste osas konservatiivne inimene – ma ei taha lubada asju, mida ei ole võib-olla võimalik teostada. Aga kindlasti on mul olemas visioon.
#000011
Seda on kõige lihtsam selgitada portfelli või ministeeriumi tegevusvaldkondade kaupa. See ei ole tähtsuse järjekorras, aga võtame nii, et olen infotehnoloogiaminister ehk digiminister, kus Eestil on tervikuna selge ambitsioon olemas. Ka praegusel ajal ja ka Eesti 200-l on erakonna asutamisest saadik olnud nägemus, mis ühesõnaliselt on personaliseeritud riik.
#000012
Nähtus on loomulikult komplekssem, aga kui seda lahti seletada, siis nagu paljud asjad elus käivad tsükliliselt, teeb seda ka tehnoloogia areng. Kunagi, kui me Eesti digiriigi ehitamisega peale hakkasime, ennekõike tehti fundamentaalsemad otsused Mart Laari teise valitsuse ajal, kui loodi baasarhitektuur – otsustasime, et meil on X-tee, universaalne andmevahetuskiht, et meil on tugev singulaarne identiteet ID-kaardi näol, mis on nüüd arenenud Smart-ID-ks ja Mobiili ID-ks ja tõenäoliselt vajab edasi arendamist.
#000013
Teine oluline suund, mis puudutab ettevõtluskeskkonda ja majandusarengut ning mis haakub eelneva teemaga, saab olema tehisintellektil. Ettevõtluskeskkonna suurim väljakutse on ligemale nelisada aruande vormi ehk umbes üheksakümmend viis tuhat andmevälja ning vaadates õigusruumi dünaamikat, ka Euroopa Liidu kontekstis, siis vähenemist ei paista kuskilt otsast.
#000018
Üks meie eesmärkidest on viia tootlikkus nii töötlevas tööstuses kui ka majanduses laiemalt 2035. aastaks saja kümne protsendini Euroopa Liidu keskmisest. See on päris tõsine väljakutse, aga minu arvates üsna kategooriline imperatiiv – kui me seda ei saavuta, siis ei teki lisandväärtust, mida me tegelikult maksustame. Ja kui meil ei ole, mida maksustada, siis me ei saa enam kodanikena tarbida teenuseid alates julgeolekust ja lõpetades sotsiaaltoetustega. Nii et see kõik on omavahel seotud.
#000023
Ministeeriumi pädevuses on veel kolmas pool – huvitav ja dünaamiline töövaldkond. Töö olemus muutub, räägime ühelt poolt platvormi töödest ja muudest taolistest vormidest, mis said katalüüsiva efekti covidi-kriisist, teisalt on ettevõtetel lähemas tulevikus vaja teistmoodi haritud tööjõudu. Et seda võimalikult efektiivselt teha, saab riik päris tõsiselt kaasas olla.
#000024
See oli pikk sissevaade majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi tegevustesse, aga enne, kui nende teemade juurde tagasi tuleme, tõmbaksin joone alla päevapoliitilistele teemadele. Üks neist on Eesti 200 toetus, mis on valimiste järgselt tugevalt kukkunud. Kas teie oma pika ja põhjaliku poliitkogemuse pealt näete, kuidas oleks võimalik toetus, kui mitte varem, siis järgmisteks valimisteks üles saada?
#000027
Eks see käib ikka tööga. Kuid kui ühel hetkel saabub kampaaniafaas, siis tänapäeva ülidünaamilises meediakeskkonnas, 24/7 töötavas uudistetsüklis on palju keerulisem kampaaniat teha, kui kunagi varem. Aga meetodid tuleb leida, end nähtavaks teha ja rääkida, mille eest seistakse ning mis on ära tehtud.
#000028
Kuid ma ei laseks sel end heidutada, ma usun, et nii Eesti 200 valitsusdelegatsioon kui ka parlamendifraktsioon töötab aktiivselt, õpib sealjuures kindlasti ning kui me suudame näidata, et meist on kasu, siis suudame ka reitingu tõusule pöörata.
#000030
Aga te ei näe, et teil võiks olla sarnane probleem kui Isamaal, kellel on mure, kuidas EKRE-st eristuda? Kuidas Eesti 200 võiks Reformierakonnast eristuda?
#000031
Eks need mured on kõigil. See on üldteada, aga mitte nii teadvustatud, et suurimad konkurendid pole mitte poliitspektri eri otstes olevad erakonnad, vaid ennekõike need, kes jagavad maailmavaadet.
#000032
Kui võtame laiema küsimuse, kas midagi tuleks ära keelata, siis mina olen absoluutselt seda meelt, et mida vähem keelata, seda parem. Loomulikult on asju, mis tuleb keelata, mis on ohtlikud inimeste eludele, aga kõik, mis puudutab ühiskonnaelu, peaks toimima võimalikult häireteta, ilma käskude-keeldudeta.
#000035
Poliitikas on see selles mõttes sensitiivne, et lõppude lõpuks päädib see riigikogu valimistega, kus erakonnad saavad kohad, tekivad koalitsioonid ja kõik hakkab mõjutama meie elu. Et see peaks olema läbipaistev ja arusaadav. Võib-olla seda kaudu seda selgemaks reguleerida või eneseregulatsiooniga.
#000036
Olles Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogia eriala lõpetanud ja hiljem puhtalt huvi pärast end täiendanud, ning omades praktilist kampaania kogemust, ütlen, et andmete kokku kuhjamine kui selline ei oma iseenesest erilist väärtust.
#000038
Jah, eks seda tehakse demokraatlikus maailmas üsna mastaapselt, ja mitte ainult Ameerika Ühendriikides. Valimistel ei liigu enam mitte miljardid, vaid kümned miljardid. Ka rahulikes riikides, nagu Rootsis või Soomes on sellised maailmavaatelised sihtasutused olemas, kes aitavad ühelt poolt teha uuringuid, et mingi maailmavaade saaks baseeruda tõsikindlatel faktidel või mingisugusel teadmusel, ja teisipidi aitavad kampaaniaid teha. Aga põhjamaine või Skandinaavia traditsioon on teha seda hästi avalikult.
#000043
Mina isiklikult selles probleemi ei näe – mida rohkem inimesi on poliitikaga ühel või teisel kujul seotud, üritavad seda demokraatlikus riigis mõjutada, seda parem.
#000044
Eesti probleem on ehk natuke selles, et kuna meil on kõik nii väike, siis on suhteliselt lihtne või väikese energia- ja ressursikuluga võimalik seda mõjutada. Aga seda avalikum peab see olema.
#000045
Ma ei näe selles mitte midagi halba, kui üks või teine ettevõtja avalikult poliitikat toetab, ütleb, mis ta sellest arvab või teeb seda mõne teise ühiskonnagrupi esindaja.
#000046
Aga me ju näeme Eesti poliitikas, kuidas paljud kampaaniasõnumid ei ole selgelt mingisugusel faktilisel baasil toestatud. Et lubatakse, kas või viimastest valimistest rääkides, miljardeid lisakulusid, teades, et tegelikult eelarve neid mitte kuidagi välja ei kanna.
#000047
Seda praktikat mina heaks ei kiida, aga seda ei ole ka mõtet kritiseerida – kui sa näed, et kuskil on midagi tegemise stiilis valesti, siis tuleb minna ja ise teha. Viimase kampaania tegemisel ma ei osalenud, aga olemuslikult ei pea ma seda õigeks ega vajalikuks.
#000048
Ja kui siis tuldi ja öeldi kollektiivselt, et me tegelikult ei valetanud, jätsime midagi lihtsalt välja ütlemata, siis see ju nii oligi objektiivselt, aga küsimus on, kuidas seda tõlgendatakse. Valija tõlgendas paraku niimoodi, et sellest oleks võinud rääkida, ja tegelikult olekski võinud. '
#000050
See kõik on praegu tagantjärele tarkus, aga minu soovitus on pigem olla aus ja üritada ausat kommunikatsiooni teha.
#000051
Enne kui maksudest pikemalt rääkida, lahendaks veel ühe poliitilise teema ära. Te olete pikalt presidendi kantseleid juhtinud. Millise pilguga te praegust suuremat skandaali valitsuse ja presidendi kantselei vahel vaatate? Kas teile tundub, et Reformierakond on asunud presidendi kantseleile sisepoliitikasse sekkumise eest kätte maksma või vastupidi – presidendi kantselei on üritanud kriminaalkorras karistatavat tegu ellu viia?
#000052
Tõtt öeldes ma tean sellest liiga vähe, et faktipõhiselt kommenteerida. Tõepoolest on mul kogemus, olin viis aastat president Kersti Kaljulaidi ajal presidendi kantselei direktor. Meie saime need asjad kuidagi aetud, oli ikka perioode, kui valitsus ja Kadriorg olid samameelsed, aga oli ka perioode, kus oldi üsna reljeefselt eri seisukohtadel. Aga me saime asjad mõistlikult aetud, leidsime ühisosa.
#000053
Aga mida teie oleksite presidendi kantselei juhina teinud, kui valitsuse liikmetelt oleks tulnud signaale, et siin üritatakse raha justkui välja pressida või osta seaduste vastuvõtmisi lisavahendite eest või midagi sarnast?
#000057
Ma tõesti ei tahaks seda kommenteerida, ma ei tea neid olusid, ma ei ole nende inimestega isiklikult rääkinud. Ausalt öeldes üritaksin oma tööga hakkama saada, sedagi on piisavalt. Jätaks selle teema asjaomaste isikute klaarida.
#000058
Kõneleme maksudest. Selle suve hittmaks on automaks. Teie parteikaaslane, majanduskomisjoni liige Toomas Uibo ütles, et see maks ei tohiks aastapõhine olla. Kuidas teie majandusministrina asjale vaatate? Millised on teie sisendid rahandusministeeriumile?
#000059
Mis puudutab automaksu, siis see on protsessi algus. Vestlesime valitsuse istungil sotsiaaldemokraatidega, ka neil on oma ettepanekud ja nägemus. Nii see tegelikult peakski käima, et on väljatöötamiskavatsus, mis raamistab selle, mis on olemuslik eesmärk ja siis hakatakse tagasisidet korjama, et leida optimaalne lahendus.
#000062
Eesti 200 teeb oma ettepanekud, aga mulle personaalselt kui pigem rohelise maailmavaatega inimesele meeldiks, kui automaks oleks rohkem tasakaalus sinna suunda, et ta muudaks inimeste käitumist.
#000063
Kuidas te riigi rolli tervikuna majanduses hindate? Kas olete rohkem Keynes`i või Hayeki mees – rohkem riiklikku sekkumist või rohkem vaba turgu ja ise liikumist?
#000073
Me läheme nüüd valdkonda, mille kohta on inglise keeles termin economic beliefs ehk majandusteoreetilised uskumused. Kahjuks ei ole see kõik täppisteadus, kui ta oleks, oleks kõik ju imelihtne. Arvutusvõimsust meil jagub, Eesti on mitme superarvuti osanik – paneks aga andmed sisse ja saaks ideaalse stsenaariumi. Aga tegelikult baseerub ta ka mingisugusel veendumusel, arusaamal, mis annab efektiivse ühiskonnakorralduse, aga ma korra juba ütlesin, et mina sellesse ei usu.
#000078
Kui midagi vastu argumenteerida, siis pigem on meie praktika, Eesti eripärad näidanud, et me suudame end ära hallata tasakaalustatud riigieelarvega. Kui me vaatame neid n-ö makroprognoose, mis tulevad nii Eesti Pangast kui ka rahandusministeeriumist, siis oleme õigel teel. Prioriteet number üks oli inflatsiooni ohjamine ja oleme saanud inflatsiooni kontrolli alla.
#000079
Pikkade aastate praktika on näidanud, et selline majandus areneb tasakaalustatult. Võiks arvata, et suurem kasv on parem, aga ei pruugi nii olla – sellega ei käi tööjõuturg kaasas ja nõnda edasi. Seal on palju nüansse, millest üks või teine asi sõltub. Minu vaade on pigem optimistlik ja ma arvan, et me liigume õiges suunas. Praegused prognoosid toetavad tulevikku.
#000082
Võib, aga ma arvan, et see sekkumise määr ei ole Eestis selline olnud, et sel oleks letaalne mõju. On keeruline ja tähtis küsimus, kuidas teha neid sekkumisi efektiivselt, turgu solkimata. Ma arvan, et Eestis ei ole sellega suuri probleeme olnud. Käies Brüsselis kolleegidega kohtumas, näen selgelt, kuidas on moodustumas koalitsioonid – kindlasti on üks samameelsete grupp Põhja- ja Baltimaad, juba oma suuruse ja maailmakäsitluse poolest.
#000084
Nii ta on, aga ikka kuulatakse. Ja kui ei räägiks, kuulataks seda vähem, aga sellest võiks siia kutsuma kõnelema inimesi, kes on sellega pikki aastaid tegelenud – praegune suursaadik Brüsselis Aivo Orav või Matti Maasikas (Euroopa Liidu suursaadik Ukrainas - toim.).
#000088
Aga loomulikult tuleb Euroopa Liidus oma huvide eest seista. Neid asju, kus me saame selget kasu, on väga palju, aga seal, kus meile tundub, et asjad ei lähe õiges suunas, tuleb leida liitlasi, et teha enda hääl kuuldavamaks.
#000091
Kindlasti, aga sellega kaasneb ka teatavaid muid raskusi, näiteks ei saa me maksta oma lennufirmale, mis siit lendaks. Indrek Neivelt küsis mõned päevad tagasi sotsiaalmeedias, mille pärast on kliimaministeeriumil riiklik lennufirma, mis lendab Rootsi siseliine. Kas teie hinnangul peaks Nordica kinni panema?
#000093
Olen selle valdkonnaga kokku puutunud kümmekond aastat tagasi. Ma ei oleks nii reljeefne, et paneme Nordica kinni, aga kui on küsimus, kas sellisel kujul on ettevõttest Eesti maksumaksjale kasu, siis minu üsna pikaajaline veendumus on, et pigem ei.
#000094
Loomulikult ei ole ma viimased kümme aastat olnud detailidega kursis, aga see, mis praktikas on selgunud, ei julgusta toetama ideed, et ta võiks jätkata.
#000097
Ei tahaks teiste ministrite eest otsuseid hakata langetama.
#000103
Ma ei arva, et asjad ei oleks seal ausad, aga ausalt peavad asjad, nagu öeldakse, lisaks olemisele ka näima. Siis kaovad kahtlused, et võrku lülitamisel eelistatakse oma emaettevõtet ja need, kes üritavad isepäi seal hakkama saama, ootavad pikkades järjekordades, nende dokumente menetletakse kaua, on kuulda, et tehakse mingisuguseid tõrkepakkumisi – kas need kõik on tõsikindlad faktid, ei oska öelda, aga arvan, et eraldamine tooks selguse majja.
#000106
Ma pigem rääkisin juhtimistasandist – need võiksid olla eraldi juhitud ettevõtted. Erastamise küsimus on omaette küsimus, ma praegu ei oma pädevust, et tahaks vastata.
#000108
Mäletan kevadest, kuidas Eesti 200 valitsusdelegatsiooni juht Margus Tsahkna lubas jõhkraid kärpeid. Kas teie defineerite välja käidud kärpeid sama reljeefselt?
#000114
Tahaks Eesti riigi nii palju lahti võtta kui võimalik, vaadata, mis on need teenused, mida me osutame. Sel nädalal toimus riigireformi analüüsi kokku võttev seminar ja aus realistlik vastus on, et me väga täpselt ei tea, mis teenuseid riik osutab ja kas see kõik on vajalik ja jätkusuutlik. Aga meil on tõsine plaan sellele valitsuses otsa vaadata.
#000116
Rahandusministeerium töötab praegu välja metoodikat, ka majandus- ja kommunikatsiooniministeerium tegutseb nendega koordineeritult, me tahame olla üks pilootidest. Tahame vaadata, kas see kõik on vajalik ja mis ei ole vajalik, see kõrvale lükata. Vaadata, ega ei dubleerita ja kui dubleeritakse, siis kõrvale lükata ja siis otsustada, kuidas järgmise kümne või kahekümne aasta jooksul teenuseid võimalikult efektiivselt digiriigi vahendusel osutada. Selle projekti nimi ongi digipööre personaalse riigi ehitamiseks.
#000117
Mina võtan seda kõike surmtõsiselt, meie inimesed töötavad, ütlesin ka seal seminaril välja, et ma ei tea, kuhu me valitsusega sellega jõuame, sest varasem koostöö kogemus valitsuses puudub, aga olen pigem optimistlik, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis teeme kindlasti oma osa ära.
#000118
Ehk praegune on hädapärane ja kiirkorras tehtud? Et tegelikult ei ole ei majandusministeeriumis ega teistest ministeeriumites tohutuid kärpekohti oodata?
#000120
Ma loodan, et see teine pool tõesti õnnestub. Sest nagu on öelnud Eesti nii-öelda ametnike poolne eelarvepealik, asekantsler Sven Kirsipuu, et ega selliseid harjutusi pole maailmas liiga palju tehtud – eelarve tegelikku teenuste kaupa lahti võtmist ja vaatamist, kuidas kõige paremini saab. Kui kuskil selleks üldse eeldusi on, siis meil, sest meil on digiteenuste osakaal nii suur, et suudame sellele reageerida.
#000123
"Reedene intervjuu" on Vikerraadios reedeti kell 14.05.
#000127
Indrek Kiisler: Eestit ähvardab tupikjaama staatus
#000129
Tiit Riisalo: mul tegelikult ei olnud plaani poliitikasse minna
#000133
Juhan Parts: rohepööre tähendaks õigusriigi allavett laskmist
#000144
Tippsportlased on mures: Eesti sport võib jääda keskpäraseks
#000147
Briti teadur: Ukraina suur läbimurre võib tulla alles järgmisel kevadel
#000151
Peeter Espak: pärdik ei saa mujal kuulsaks kui tsirkuses
#000152
Iduettevõtetega maailma vallutama: Eesti innovatsiooni ja teadmussiirde eripärad
#000155
Haapsalu fotoklubi näitab kahel näitusel rohkem kui 70 pilti
#000157
Hanna-Liina Võsa: "Helisev muusika" andis visiooni, kes minust saada võiks
#000159
Kümne aasta eest taassündinud Haapsalu fotoklubi avas kaks uut näitust
#000166
Soomlaste ChatGPT analoog hakkab mõtlema ka eesti keeles
#000167
Slovakkia valijad otsustavad, kas riik jääb läänemeelseks või kaldub Venemaa poole
#000169
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000172