UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Kas see, mis toimus nõukogude ajal, mil õppekavad ja õpikud tuli uuele ideoloogiale vastavaks sättida, oli hariduskolonialism? Tõenäoliselt oli. Kas see, mis on toimunud taasiseseisvunud Eesti haridusmaastikul, ei meenuta nii mõneski aspektis samuti hariduskolonialismi, küsib Maarja Vaino Vikerraadio päevakommentaaris.
#000003
25. märtsil oli küüditamise aastapäev. 1949. aastaks oli Nõukogude okupatsioon Eestis kestnud viis aastat. Füüsilise represseerimise kõrval oli võimust võtnud vaimne terror, mis avaldus mõistagi ka haridussüsteemis.
#000004
Tagantjärele võib küsida, kas see, mis toimus nõukogude ajal, mil õppekavad ja õpikud tuli uuele ideoloogiale vastavaks sättida, oli hariduskolonialism?
#000006
Tõenäoliselt võib küsimusele vastata jaatavalt. Ja kohe seejärel tasub küsida: kas see, mis on toimunud taasiseseisvunud Eesti haridusmaastikul, ei meenuta nii mõneski aspektis samuti hariduskolonialismi?
#000007
Eelmise aasta lõpus ilmus Tallinna Ülikoolil kogumik "Haridusmõte", kus Rain Mikseri ja Ivor Goodsoni artiklis on muuhulgas analüüsitud mõistet "hariduskolonialism". Seda defineeritakse olukorrana, mil "teadlikult või teadmatusest, vabatahtlikult või välisel survel jäetakse omamaine rahvuslik hariduspärand oluliste haridusküsimuste käsitlemisel tähelepanuta või käsitletakse seda ühekülgselt, lähtudes ebapiisavalt põhjendatud väliseeskujudest."
#000008
Kui pisut süveneda sellesse, mis on toimunud viimastel aastatel meie haridussüsteemis ja mis seoses uue haridusstrateegiaga on teoksil praegu, siis vastab see päris täpselt hariduskolonialismi määratlusele.
#000009
"Enamik muutusi, mida levitatakse kui puhtalt hariduslikke, on tegelikult algatatud poliitilistel ja ideoloogilistel põhjustel."
#000011
Arusaamatu järjekindlusega ollakse uhked meie maailma esimese hariduse üle ja samal ajal lammutatakse otse hullumeelse jõuga sedasama ennast tõestanud haridustraditsiooni, mis meid nii kaugele on viinud. Sealjuures tuleb nõustuda ka teise olulise väitega eelviidatud artiklist, mis märgib, et enamik muutusi, mida levitatakse kui puhtalt hariduslikke, on tegelikult algatatud poliitilistel ja ideoloogilistel põhjustel.
#000012
Eriliselt jäi artiklist silma aga lõik, mille sooviksin siinkohal tervikuna tsiteerida. Jutt käib pedagoogikateadlase Richard Tabulawa uurimustest.
#000013
Kriitikavaba just nagu moodsa mõtlemise ülevõtmine on kuritegelik ka seetõttu, et taasiseseisvunud Eestis korraldatud haridusreformide toimimise ja tagajärgede kohta ei ole põhjalikke teadusuuringuid ega analüüse tehtud.
#000015
Paistab nii, et kõige tähtsam on raporteerida järjekordsest "uuendusmeelsest" muudatusest. See, et süsteem on siiani vastu pidanud ja suudab ikka veel meie haridust heal tasemel hoida, näitab, kui pööraselt tugev on olnud meie algne haridustraditsioon.
#000016
Seetõttu tahaks soovitada haridusametnikele: võtke korraks aeg maha ja kasutage kodukontori päevi omamaiste haridusteoreetikute lugemiseks. Hiljem aga võtke aega ja rääkige omamaiste hariduspraktikute ehk tublide õpetajatega. Ärge muutke iga uut koolipõlvkonda mõne järjekordse utoopilise projekti katsejäneseks, olgu selleks siis "muutunud õpikäsitus" koos klasside kaotamisega või vene-eesti segakoolide ellukutsumine.
#000017
Miks mitte lõpetada ühe Peeter Põllu mõttega aastast 1929, mis kõlas nii: "Oleme "Euroopasse minnes", nagu sellest 25 aasta eest kõnelema hakati, kaotanud palju oma põlistest elu alustest ja oleme selle asemel sealt toonud ühes mitmesuguste paremustega rohkesti pahesid, mida pimedas arusaamatuses tihti ülistatakse suure edu saavutustena."
#000018
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel. Artikli kommentaariumist eemaldatakse autori isikut ründavad ja/või teemavälised, ropud, libainfot sisaldavad jmt kommentaarid.
#000020
Kadri Ugur: midagi on süsteemis, haridussüsteemis
#000023
Heleriin Paeoja: kaua peavad õpetajad ootama, et midagi muutuks?
#000024
Rene Leiner: kaua võib termomeetriga vanust mõõta?
#000025
Maarja Vaino Eesti kultuurielust: elu on päris palju, jõudu pisut vähem
#000026
Natali Mällo: mis oleks, kui kuulaks last?
#000028
Peeter Espak: eesti-vene segakooli kava tuleb peatada
#000029
Rein Sikk: külakooli päästab valimistel kandideeriv õpetaja
#000030
Linda Hallika: distantsõppe hinnasildi teine pool
#000031
Ingar Dubolazov: Eesti kool on ja jääb eesti keele koduks
#000032
Merike Jürilo: kriisiaegne koolielu, kas üksnes kriisiraskused?
#000033
Margus Pedaste: õpetajate järelkasvust ja väärtustamisest
#000036
Madis Somelar: oleme seadmas ohtu tulevaste põlvkondade haridust
#000037
Harri Tiido: populismist laiemalt ühe prantsuse autori pilgu läbi
#000038
Andra Siibak: laste õigused vajavad andmerikkas maailmas paremat kaitset
#000039
Peeter Kaasik: boikoteerida olümpiamänge või mitte?
#000040
Aet Laigu: mida sina, naisrežissöör, meestest ja oma filmist üldse tead?
#000043
Eili Soon: mida rohkem klaasiga töötada, seda rohkem ma tunnen, kuidas see mind suunab
#000048
Marju Kõivupuu raamatus "Eesti mütoloogia algajale" käivad läbi nii ürgkratid, nõiad kui umbluu
#000049
Kohtla-Järve linnavalitsus sai paika vaid üheksa poolthäälega
#000052
Praxis: erakondade haridusprogrammides puudub visioon
#000053
"Vikerraadio" valimisdebatis vaieldi laenukoormuse ja uute maksude üle
#000056
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000058