Eelarvenõukogu hinnangul pole tuleval aastal puudujäägi suurendamine põhjendatud
#000003
Eelarvenõukogu hinnangul peaks suuremahuline eelarvepuudujääk jääma vaid kriisiaja meetmeks ning tuleval aastal pole puudujäägi suurendamine põhjendatud. Tuleva aasta eelarvepuudujääk ulatub koguni 1,9 miljardi euroni, moodustades 6,6-6,7 protsenti SKP-st.
#000004
Teisipäeval avaldatava riigi eelarvestrateegia 2021‒2024 järgi on Eesti valitsussektori eelarvepuudujääk tänavu 1,75 miljardit eurot. Seejärel hakkab puudujääk vähenema ja valitsuse eesmärgi kohaselt peaks puudujääk SKP-st ulatuma 2,5 protsendini.
#000005
Valitsus ei ole seadnud arvulist eesmärki puudujäägi suurusele sel ja järgmisel aastal, mil eelarvereeglite järgimine on Euroopa Liidus ajutiselt peatatud. Nõukogu hinnangul pole tuleval aastal eelarvepuudujäägi suurendamine põhjendatud, kuna kulukamad majanduse abimeetmed jäävad käesolevaase aastasse.
#000006
2022. aastal, kui majandus on prognoosi järgi saavutanud oma kriisieelse taseme, ulatub eelarvepuudujääk 1,6 miljardi euroni ehk 5,4 protsendini SKP-st. Eelarvenõukogu hinnangul ei ole alates 2022. aastast eelarvepuudujäägi kolme protsendi piiri ületamine enam põhjendatud.
#000007
Eelarvenõukogu soovitab valitsusel taastada aastatel 2023‒2024 struktuurne eelarvetasakaal. Alates 2022. aastast hakkab valitsussektori struktuurne eelarvepuudujääk küll vähenema, kuid ei saavuta 2024. aastaks veel tasakaalu.
#000008
Eelarvepositsiooni parandamiseks kriisi järel kavatseb valitsus ellu viia miljardieurose kulude kokkuhoiu kava, millest koguni pool rakendatakse 2024. aastal. Paraku ei selgu eelarvestrateegiast, milliste meetmetega kulude kokkuhoid saavutatakse. Seetõttu on eelarvenõukogu hinnangul kaheldav ka 2024. aastaks seatud eelarve-eesmärgi saavutamine.
#000009
Riigi eelarvestrateegias 2021‒2024 kavandatav eelarvepositsiooni parandamine ei ole seega eelarvenõukogu hinnangul piisavalt jõuline ja tugineb osaliselt meetmetele, mida alles hakatakse välja töötama.
#000010
Eelarvenõukogu hinnangul on tähtis, et ettevaates viiakse valitsussektori kulud paremasse kooskõlla oodatavate tuludega ja majanduse toetamine suuremahulise eelarvepuudujäägiga jääb vaid kriisiaja meetmeks. Laenurahaga jooksvate kulude katmine pole kriisijärgsel ajal otstarbekas ega pikaajaliselt jätkusuutlik.
#000011
Sõerd: uus valitsus võiks jõuda eelarvetasakaaluni 2023. aastal
#000012
Ratas: üks protsent teadusesse on tugev vai maas, millest tagasi minna ei tasu
#000013
Siim Kallas: laenuleib ja laastutuli ei kesta kaua
#000014
Raul Parts: koroonajärgsed fiskaal- ja majanduspoliitilised valikud
#000015
Otseülekanne kell 14: sõnajulguse missioonipreemia tseremoonia ja vestlusring
#000017
Nestor: Eestis pole kunagi varem laenuvõlgnevused nii väikesed olnud
#000019
Kell 21.40 "Valimisstuudio": erakonnad haridusest, kultuurist, teadusest
#000020
Eckhoff sel hooajal ilmselt ei võistle ja kaalub ka karjääri lõpetamist
#000021
Tarmu Tammerk: valimiste kajastamisest ERR-is
#000024
Sukles auditist: ma ei ole suutnud EOK-s kõiki pabereid korras hoida
#000027
Saksamaa kiitis ametlikult heaks 178 Leopard 1 tanki saatmise Ukrainale
#000028
Saksamaa ja teised Euroopa riigid tahavad keelustada "igavesed kemikaalid"
#000036
Maailma juhtkujud näevad selle tulevikku üdini vastandlikes toonides
#000037
Ministeerium arutab lisapuhkepäevade teemat tööandjate ja ametiühingutega
#000048
Sukles tunnistas vigu EOK rahaasjade korraldamisel
#000049
Rootsi peaminister: oleme valmis arutelu jätkamiseks Türgiga
#000050
Iisraeli relvaabi Ukrainale peetakse vähetõenäoliseks
#000051