UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Reisijad jätavad Läänemere laevadele maha tohutu hulga jäätmeid
#000005
Läänemerel seilavad reisilaevad on tohutud ujuvad linnad, oma autoparkla, kaubanduskeskuste, restoranide ja hotelliga. Tallinki laev Baltic Queen mahutab 2800 reisijat, kes kõik siin pidutsevad, söövad, joovad ja veedavad oma öö. “Osoon” uurib aga kuhu liiguvad laeval tekitatud jäätmed.
#000006
Läänemeri on üks tihedama laevaliiklusega piirkond maailmas, millega paratamtult kaasneb ka suur mõju keskkonnale. Igal aastal saabub või lahkub siit ligikaudu 54000 registreeritud alust. Pidevalt viibib Läänemerel umbes 2000 laeva. Jäätmeid tekib laevadel igas tegevuse etapis. Oluline on nende õige käitlus.
#000007
Kapten Roland Lemendiku sõnul saab laevas kõik alguse reederi kehtestatud jäätmekäitlusplaanist, milles on loetletud erinevad prügi tekkimise viisid, nende kogumise võimalused ja vahendid ja siis ka äraandmise konteinerid, nende mahud, tehnilised võimekused.
#000008
“Ja kogu see ettevalmistus oleks ju asjatu, kui meeskond ei oleks vastavalt koolitatud,” märgib kapten.
#000009
Rootsilauas on toitu külluslikult. Ja rohkelt jääb seda üle ka sööjatest. Aga erinevalt arusaamast, et üle jäänud toidu võiks visata kaladele, tuleb kõik jäägid hoolikalt käidelda ning kaladele ei jää midagi.
#000010
Toidu valmistamisel üle jäänud tooraine ja söögikõlbmatuks muutunud toiduained on biojäätmed, mis muu prügi hulka ei panda. Need sööb ära laeva prügihunt.
#000011
Prügihunt sööb ära kõik pehmemad toidujäätmed. Sellest eraldi kogutakse plast- ja klaasjäätmed.
#000012
Prügi tekib ka kajutites, sest kuni 2800 reisijat, kes igal reisil laeval aega veedavad, ostavad ja tarbivad, jätavad endast alati ka midagi maha. Nende prügi hulgast leiab ootuspärast: õllerestid ja -purgid, pakendid jmt. Aga kui palju prügi Läänemerel reisijad igal reisil maha jätavad?
#000013
Kuhu reisijate tualetipotist ja dušinurgast ära voolanud reovesi Stockholmis jõuab, saate vaadata “Osoonist” esmaspäeval õhtul kell 20.00.
#000014
Vaata ka teisi “Osooni” lugusid.
#000015
Köögijäätmeid bioprügikasti pannes annad neile uue elu
#000016
Kalade elujärg on Läänemeres paranemas, kuid pillerkaarest on asi kaugel
#000017
Kuidas nugis Kalamajas vannituppa sai? "Osoon" ajas linnaloomade jälgi
#000019
Nutikas tehas sorteerib prügi optilise seadmega
#000020
Mööbli-, plasti- ja rõivajäägid vormuvad soojaks ja uuteks toodeteks
#000021
"Osooni" reportaaž: olmeprügi jutustab lugu
#000022
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000023
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000024
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000025
Eestis tasub päikest püüda läänest
#000026
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000027
Looduskaitsealad putukaile ja ämblikele kaitset ei paku
#000028
Lumepuudus suusakeskustes võib mõjutada maailma kliimapoliitikat
#000029
Uuring: Kagu-Eesti jäätmetest saaks toota hulganisti biogaasi
#000030
Tehiskaaslane ja tehismõistus kaardistavad maailma prügi
#000032
Suur ülevaade: kõik, mida peaks teadma orkaanidest
#000033
Teadusuuringud viitavad põhjavee ja allikate olukorra halvenemisele
#000034
TTÜ teadlane: põllumajanduse mõju Eesti vee kvaliteedile on üsna suur
#000035
Paarikümne aastaga on jää sulamistempo muutunud enam kui poole kiiremaks
#000036
TTÜ nooremteadur: putukate söögiks kasvatamisega saab hakkama igaüks
#000037
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000038
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000039
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000040
Otse kell 18: konkursi "Teadus 3 minutiga" finaal
#000041
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000042
Euroopa pääseks jääajast isegi Golfi hoovuse seiskumisel
#000045
Maailm leekides: suurpõlengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks
#000046
Puidu ahju ajamine päästab poliitikud, kuid mitte kliima
#000047
Suur analüüs: kas elektriauto ikka säästab kliimat?
#000048
Analüüs: biokütustest on kasu, kuniks mets püsti jääb
#000049
Miks 27 aastat pärast nõukaaega endiselt Emajõe põhja ei näe?
#000050
ÜRO kliimaraport: võimalus kõige hullema ära hoidmiseks on peaaegu käest kadunud
#000051
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000052
Eesti mudakivi ehk graptoliitargilliit – kas oht või kasulik maavara?
#000053
Kuidas päästa maailma: kuraditosin tõenduspõhist nippi
#000054
17 halli varjundit: kas mahetootmine on tavatootmisest keskkonnasõbralikum?
#000055
Puulehtede äravedu on tarbetu ja lausa kahjulik
#000056
Teadlane teab: miks Eesti suvi läheb aina külmemaks ja kas nii jääbki?
#000057
Bakalaureusetöö: Eesti kliimasse sobivat kvaliteetset ehitusmaterjali saab otse põllult
#000058
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000059
Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti päästa
#000060
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000061