Alates 25€ ostust tarne pakiautomaati tasuta
#000000
Klassikasaapad Kombisaapad Laste suusasaapad Saapakatted Uisusaapad
#000015
Kasutajanimi või e-posti aadress *
#000019
Kuidas valida suuski – 10 tähtsamat soovitust suuskade valikul.
#000025
Suusavarustuse valik on jooksusussi valikust märksa keerulisem. Jooksmisel läheb spordiriietusele lisaks vaja ainult sobivaid jooksujalatseid. Suusatamisel ainult suusasaapapaarist ei piisa. Suusad, kepid, klambrid maksavad korraliku kopika ning kui oled raha valesti kulutanud ei saa suusatamisestki mõnusat elamust.
#000026
Kui suusatad mõlemas tehnikas ja tahad suusasõitu nautida, pead võtma kaks paari suuski – uisusuusapaari ja klassikasuusapaari. Combisuusk pole liha ega kala. Combisuuska müüme tavaliselt kooliõpilasele, kellel vaja suusatamises kehalise kasvatuse hinnet, aga keda tegelikult huvitab korvpall või mõni muu ala.
#000027
Kui valida ühte suusapaari, siis pigem saab klassikasuusaga uisku lükata, kui vastupidi. Täpselt samamoodi nagu maastikurattaga saab sõita ka asfaldi peal, kuid maanteerattaga metsavahele ei lähe.
#000028
Klassikaline suusatehnika erineb uisutehnikast, seetõttu on ka suusad erinevad
#000029
Loogika on ülilihtne. Klassikasuuskadega sõidetakse otse. Suusa keskel on pidamismääre mistõttu mingil hetkel peab suusa keskmine osa puudutama lund, et suusk tagasi ei libiseks. Klassikasuusk on seetõttu keskosast pehmem ja otstest jäigem.
#000030
Uisutehnikat kasutades on tõukamisel ühel hetkel kogu keharaskus suusa peal. Seetõttu ei tohiks kogu suusapind olla vastu lund, vastasel juhul suusk ei libise. Seetõttu on uisusuusk keskosas 2/3 ulatuses üsna jäik. Kui sa tahad uisusuusaga klassikat sõita, siis – ei ole võimalik suruda suusa keskosa piisavalt alla vastu lund, et see pidama saada. Uisusuusaga saab klassikarajal sõita ainult paaristõukeid.
#000031
Combi-suusa puhul pannaks need kaks suusavarianti kokku ja saadakse nn. sirge suusk, millega pole võimalik sõita hästi ei klassikat ega uisku. Nii lihtne see ongi.
#000032
Kui inimesel on selge eesmärk – sõita läbi Tartu maraton, siis tuleks valida ikkagi klassikasuusk.
#000033
Klassikaline tehnika on uisustiilist lihtsam
#000034
Klassikaline tehnika on inimesele loomupärane. Kõndida oskavad ju kõik! Aga klassikasuusa määrimine ja hooldus on märksa keerulisem – pidamismääre, pidamisala, kulbid, erinevad ilmastikutingimused ja -rajad, jne. Samuti, klassikat on hea sõita siis, kui sul on ilus rada ees. Paraku viimased neli talve on Eestis olnud sellised, et väga head klassikajälge pole olnud, kuna lund on vähe olnud.
#000035
Uisustiili eelis on, et isegi kui on vähe lund, siis sõita saad ikka. Aga selleks, et sõita uisku rahulikus aeroobses tempos – tuleb tehnika selgeks õppida – uisustiil on natuke keerulisem kui klassikaline tehnika.
#000036
Külma ilma või sooja ilma suusk?
#000037
Suusk libiseb kõige paremini siis, kui selle alla jääb õiges koguses vett. Libisemine käib vee peal. Külma ilmaga on õhuniiskus väiksem ja vett on vaja suusa alla juurde tekitada. Külma ilma suusale tehakse seetõttu survealad pikemad, et kontakt suusa ja lume vahel oleks suurem.
#000038
Soojemate ilmade puhul on õhuniiksus jällegi suurem. Seetõttu tehakse nn. pluss-suusal piigid lühemaks ja keskmine osa – kulp – kõrgemaks. Kui on soe ilm ja rada pehme, siis läheb määret ka rohkem alla.
#000040
Survealad ehk piigid on klassika cold-suusa puhul tehtud jäigemaks ja pikemaks – suusanina pole vaja lume peale ajada, kuna jälg on kõva. Pluss-suusa puhul on piik lühem ja suusanina ots pehmem – kui rada hakkab lainetama ja läheb pehmeks, siis on oluline, et suusk oleks kogu aeg kontaktis lumega.
#000041
Cold-suusk ehk nn. külma ilma suusk on mõeldud külmadele, korralikele radadele – selline suusk eeldab seda, et 2-3 nädalat on olnud miinus 15 kraadine ilm.
#000042
Eesti tingimustesse sobib pluss-suusk paremini. Pluss-suusk töötab kuni -10 kraadini ideaalselt.
#000043
Kui me räägime tippsuusatajatest, siis loomulikult – Aleksei Poltoraninil on klassikasuuski 50 paari ja samapalju on ka uisusuuski. Iga suusk toimib erinevate ilma- ja rajatüüpide puhul erinevalt. Ehk teisisõnu – üks paar suuski on tegelikult vähe. Aga ma saan ka inimesest aru, et normaalne suusapaar maksab vähemalt 250 eurot ja tippsuusk võib maksta juba 600 eurot.
#000044
Ent ka tavaharrastaja võiks arvestada, et erineva temperatuuriga rajal töötab sama suusk erinevalt – sel juhul määrimisega väga palju ei muuda. 60% sõltub suusast, 30% sõltub lihvist ja vaid 10% määrimisest. Määre võib olla väga hea, kuid kui on vale ilma suusk, siis head elamust ikka ei saa.
#000045
Mitu paari suuski olla võiks?
#000046
Kui sa ei taha osta mitut paari erinevatele ilma- ja rajaoludele mõeldud suuska, siis võiks muretseda vähemalt nn. musta mulla suusa, mis on natuke odavam või kasutatud/vanem. See on suusk, millest sul ei ole kahju isegi kui sa sõidad mõne kivi otsa.
#000047
Kui esimene lumi maha tuleb ja minnakse viiesentimeetrise lumega Harku ringile lammutama, siis saab ka suusk kiiresti otsa. Selliste ilmade jaoks on meil kõigil suusad, millest meil ei ole kahju.
#000048
Ehk siis – tänaste Eesti talvede puhul oleks kaks suuska miinimum.
#000049
Kas suusavalikul on olulisem libisemine või pidamine?
#000050
Kui me valime tavaharrastajale kaalu järgi suuska, siis lähtume sellest, et pidamisala oleks perfektsem. Seda väga lihtsal põhjusel. Kui sa lähed sõitma ja suusk ei pea, siis sa saad sellest kohe aru – suusk ei pea, sa ei saa mäest üles ja kõik on halvasti! Ent kui su suusk on natuke pehmem, ehk pidamine on hea, kuid libisemine natuke halvem, siis sellest saad sa aru siis, kui naabrimees kõrval rajal sinust mööda sõidab! See juhtub tavaliselt ainult võistlustel, kuna õhtuti käime suusatamas ikkagi enamasti üksi.
#000051
Pikkadel maratonidel, kui su jalg on väsinud, on ikka hea, kui sa saad laisa jalaga suusa peale toetuda. Mittepidav suusk kulutab kindlasti rohkem energiat, kui hästi libisev suusk!
#000052
Loomulikult, harrastajal pole ennast tippsportlastega mõtet võrrelda. Tippsportlased on nii hea tehnikaga, et nad saavad suusa ikka pidama, mistõttu nende suusk on pigem jäigem ehk paremini libisev. Seetõttu, kui inimesed ostavad endale tippsuusataja kasutatud suusad, siis sa saad need küll väga hea hinnaga, kuid – sul võivad olla küll Andrus Veerpalu suusad, aga mitte tema tehnika!
#000053
Kaua üks suusapaar vastu peab?
#000054
Suusa karakter küll aja jooksul muutub, enamasti natuke pehmemaks, kuid tänapäeva suusad on niivõrd head, et korralikku suuska pole tavalisel harrastajal võimalik oma eluea jooksul läbi sõita! Ma ei kujuta ette, kui suur peaks selleks kilometraaž olema. Kui suusa põhja ei kahjustata, siis saab sellega ikka elu lõpuni sõita. Eelduseks on loomulikult see, et sõidad normaalse raja peal.
#000055
Kõige suurem vahe on selles, et võistlussuusad konstrueeritakse vastavalt rajatüübile, ilmale, kaalule. Valik on lihtsam. Suusataja pikkusele ja kaalule sobivat tippsuuska on kergem leida. Odavamad suusad tulevad liini pealt ning sealt sinu kaalule sobiva paari leidmine on hästi pikk protsess.
#000057
Loomulikult, kallim suusk hoiab määret paremini. Suusapõhjad on teistsugusest materjalist. Odavamal suusal ei pruugi määre üle 30km kesta, kuid kallimate suuskadega sõidetakse ka 100km pikkuseid maratone.
#000058
Võistlussuusk libiseb paremini, tal on kulbid paremad, saad suuska kaalu järgi valida – saad paremini töötava suusa. Emotsioon on palju parem! Kui sul on suusk, mis ei libise ega pea korralikult, siis sa ei tahagi suusatama minna. Seetõttu ma ei näe põhjust, miks tavaline harrastaja ei võiks sõita hea võistlussuusaga.
#000059
Sobivaima suusapaari leidmisel on oluline sellele aega kulutada
#000060
Suuska osta siis kui lund ei ole
#000061
Klassikasuusa valimine on alati aeganõudev – leida tuleks suusk, mis on ideaalse pidamisalaga. Selleks kasutatakse vastavaid aparaate, millega saab pidamisala täpselt välja mõõta. Me mõõdame kõik suusad üle, et olla kindel, et need sinu kehakaalule sobivad.
#000062
Tark oleks tulla suuska ostma siis, kui lund ei ole, siis on aega kõige parema suusapaari leidmiseks rohkem. Suuski ostes võiks arvestada, et sellele kulub umbes tund aega.
#000063
Uisusuusk vali jäigem, klassikasuusk pehmem
#000064
Uisusuusk tuleb alati valida soovituslikust kaalust +10 kg jäigem. Klassikasuusa puhul võiks tavaline harrastaja eelistada pigem pehmemat suuska, mis peab paremini. Sa võid kaotada natuke libisemises, aga vähemalt saad Tartu Maratoni viimasest tõusunukist üles.
#000065
Uisusuusk võiks olla 10-15 cm, klassikasuusk 15-25cm suusatajast pikem. Ent kõige pikem odavama otsa suusk on 191cm – see võib keskmisest pikemale Eesti mehele lühikeseks jääda.
#000066
Ja ole esimene, kes saab teada ATSport värskeimatest uudistest. Uudiskirja valiku saad teha vastavalt oma soovile.
#000068
Liitumiseks täida all olevad väljad:
#000069
Tule meile tööle müügikonsultandiks!MAVIC maantee-ja maastikujooksude ALLAHINDLUSLasteratta ost – appiiii, mis suurus, mis pidur, mis, mis, mis?
#000071