Meloodiate lummuses. Toivo Kurmeti muusikapärand
Maailmaehitajate pettus: vabamüürluse varjatud ajalugu
Skorpioni märgi all: nõukogude võimu tõus ja langus
#000001
Vaheajal müüakse raamatuid, plaate ja filme (DVD). Kehtib sularaha.
#000005
Kevadel 2023 on oodata Jüri Lina menufilmi ”Hermese varjus. Kommunismi saladused” uuslinastust.
Film on siis laiekraaniline ja varustatud värskema pildimaterjaliga ja ümber monteeritud (director’s cut).
Algupärase filmi esilinastus toimus 14 aastat tagasi.
#000016
Käesolev muusikavoolude ülevaade näitab, kuidas viimase sajandi vältel teadlikult on tõrjutud tonaalse (harmoonilise) muusika osatähtsust miinimumini, et muusikakultuuri dissonantside ja vulgaristlike rünnakutega (räpp) värdjastada.
#000017
Loodetakse toime panna harmoonilise muusika jumala Apollo tapmist, trampides kauni muusika põrmu.
#000018
Raamatus näidatakse, kes on need jõud, kes kahjustavad kultuuri.
#000019
23. jaanuaril 2017 ilmus eesti keeles Jüri Lina legendaarse teose ”Skorpioni märgi all. Nõukogude võimu tõus ja langus” neljas, oluliselt täiendatud trükk (560 lk). Seda raamatut on mitmel pool maailmas, eelkõige USAs, peetud kõige tähtsamaks raamatuks, mis ilmunud viimase 200 aasta vältel. Raamat on ilmunud rootsi, prantsuse, inglise, hispaania, jaapani, eesti, läti ja vene keeles. Hind koos saatetekuludega 20 eurot.
#000021
Jüri Lina tutvustab barokiajastu tuntud ja tundmatute heliloojate loomingut, samuti kaasaegseid heliloojaid, kes kirjutavad barokkmuusikat.
Saates kõlavat kaunist muusikat illustreerivad Jüri Lina visuaalsed filmilõigud.
#000022
Režissöör Jüri Linal on valminud järjekordne novaatorlik film, seekord ajupesust.
#000023
Kunstiline dokumentaalfilm. Nõnda võiks Jüri Lina äsjavalminud filmi lühidalt kirjeldada. Seegi kuulub nüüd tema loomingusalve koos filmidega, mis käsitlevad varjatud ajalugu, vabamüürlust ja kommunismi roimi. Seekordne film käsitleb ajuloputust ehk seda, kuidas inimestega manipuleeritakse, mis võib toimuda eri viisil, mida filmis lähemalt ka vaadeldakse.
#000024
“Illusioonide labürint”, alapealkirjaga “Mundris mitmekesisus”, on ka film, kus isesäralikku polüfoonilist filmikeelt on edasi arendatud. Selles filmikeeles esitab režissöör meile loo, kus mitmed asjad toimuvad üheaegselt.
Metafoorsed kaadrid ja lõigud ühilduvad helitaustade ja muusikaga. Filosoofilist süvakeelt kasutas oma filmides vene režissöör Andrei Tarkovski, kelle saatust see teos samuti puudutab. Publiku kujutlusvõimet ja mõtlemist stimuleeritakse, samaaegselt kui polüfoonilises vormis loo esitamine on väljendusrikkam kui tüüpilises dokumentaalstiilis, mis tihti on lihtsustav, kuiv ja elutu.
#000025
Üks tund ja viiskümmend minutit kestev film näitab väljendusrikkalt, kuidas inimesega on läbi aegade manipuleeritud. Film puudutab mitmeid nähtusi, sealhulgas kommunistlikke eksperimente, näiteks kuidas Anton Makarenko kollektiivset kasvatust rakendati Nõukogude lastekolooniais, kuidas Rumeenias Piteşti vanglas poliitvange piinati, et neid ümber kasvatada, või kuidas ameerika sõjavange Korea sõja ajal tundmatuseni maha murti.
Sõna ‘labürint’ tähendab tihti kompleksset käigustikku. Labürindis kõndimine on proovikivi, seal võib sattuda segadusse. Väljapääsu leidmine või sihi saavutamine nõuab süstemaatilist mõtlemist. Keerulises labürindis võib toppama jääda, ilma et kunagi väljapääsu leitaks.
#000026
Labürint kujundina võib illustreerida ka maailma, milles me elame. See on täis illusioone ja eksikäike. Lapsepõlvest saadik selgitatakse meile, kuhu me oleme sattunud. Maailmatõlgendaja-rolli on endale võtnud vanemad, riik, kirik, kool, massiteabevahendid või ühiskonnas valitsev erakond.
#000027
Eesti psühhiaater Ilmar Soomere ütleb filmis: “Kõik parteid maailmas tegelevad ajupesuga. Suurriigid kasutavad seda enda huvides ja neil on ka suuremad ressursid.” Soomere selgitab huvitavalt, kuidas ajupesu välistab oma mõtlemise ja et selle eesmärgi saavutamiseks tulevad mängu ka religioonid ja ideoloogiad. Asemele jäävad ametlikud tõed või tegelikkuse arusaamad, mis kehutavad võimureid ja mis ei lase manipuleeritud inimestel järele mõelda.
#000028
Maailm, kus elame, on harva seesugune, nagu autoriteedid ja võimurid seda kirjeldavad. Kodanike kantseldamiseks on valitsejad läbi ajaloo kasutanud propagandat, valesid ja manipuleerimist. Seepärast jäävad inimesed vaimsesse labürinti kinni, kus nende mõtlemisvõime on suures osas elimineeritud. Arusaamad ja vaated, mida inimesed väljendavad, on pigem teiste indiviidide kaja. Harva on tegu omaenda unikaalsete vaadetega. Kus elab Mina ise? Filmis on osundatud India kirjanikku Idres Sha’d, kes ütles, et “välisvaatleja... ei peaks tõenäoliseks, et igal on oma aju, vaid et inimeste tahet juhib mingi keskne aju”.
#000029
Mõnes režiimis domineeriv ideoloogia võib väljenduda konkreetselt, nagu kommunistlikes riikides. “Õigeks õpetuseks” nimetatu võib vastata religioonile ja ideoloogiale. Tänapäeval koosneb maailm formaalsetest demokraatiatest, mis esindavad erinevaid uskumusi. Põhiseaduslikult vaadatuna pole ühtki riiklikku ideoloogiat või religiooni olemas. Seetõttu valitseb rohkem vaistlikulttajutav, juurdemõeldav ideoloogia, mida võib käsitada kui “poliitkorrektsust” ja mida filmis nimetatakse konsensustransiks.
#000030
Kreeka mütoloogias on juttu kuningatütar Ariadnest, kes andis prints Theseusele lõngakera, et too pärast võidukat surmavõitlust koletis Minotaurosega leiaks tee labürindist välja. Ariadne lõng esindab seda abi või juhtlõnga, mida rahvas vajab seoste nägemiseks, et elus õigesti orienteeruda. Film “Illusioonide labürint” on justkui Ariadne lõng, vahend õige tee leidmiseks. Võrgutavad illusioonid teel nähakse läbi, ametlikud tõed seatakse kahtluse alla, asetades need meile harjumatusse valgusesse. Näiteks: kas kliimamuutusi tekitab ikka tõesti süsihappegaas? Film toob näiteid teistest lähenemisviisidest ja parameetritest, millest paljud midagi ei tea. Kahtluse alla seadmine muutub vastuoluliseks ja väga tundlikuks inimestele, kes lasevad end juhtida mundris mitmekesisusest, selle asemel, et kasutada Ariadne lõnga, mida film uudishimulikele vastuvõtjatele pakub.
#000033
Kas võib usaldada võimureid ja seda, mida ühiskond loodab, et me usuksime? Ja milline reegel kehtib illusioonide labürindis? Millal võime oletada, et valitsejad on meile valetanud? Sellele küsimusele vastab film ühe põhimõttega: “Kui midagi on juhtunud, aga sellest ei räägita, siis ei ole seda toimunud, kuigi see juhtus tegelikult. Aga kui räägitakse sündmusest, mis ei ole aset leidnud, justkui see oleks toimunud, siis on see juhtunud, kuigi mitte tegelikkuses.”
#000034
See reegel viitab niimoodi tollele filosoofilisele aspektile, mis aitaks meil kujundada suhtumist ametlikesse doktriinidesse, kui tahame säilitada oma isikupära ja individuaalset mõtlemist. Filmi kronoloogia ei järgi ajastutruud joont, mis esineb klassikalises dokumentaalfilmis, vaid keerleb labürindi ümber nagu kujundlik kujutis. See võib aidata vaatajal mallina leida labürindi kronoloogiat ja Ariadne lõnga.
#000035
“Illusioonide labürint” on tugev novaatorlik teos, kui võrrelda nendega, mida tavaliselt kinoekraanil näidatakse. Vaatajad, kes loodavad näha unikaalsust, löögijõulisust ja tuntud filmimallide eiramist, saavad imponeeriva mulje osaliseks.
#000037
Tõlgitud Rootsi ajalehest “Nya Tider”
#000038
See on imeline film kommunismi kõige pöörasematest saladustest. Saab näha eriti haruldasi arhiivikaadreid.
#000040
Film tõstatab küsimuse: miks inimesed muutuvad Baali orjadeks?
#000041
Saab teada, kust pärinevad kommunistlikud ja sotsialistlikud sümbolid ja mida need tegelikult tähendavad.
#000042
Miks töötati välja kommunistlik ideoloogia ja kelle huvides.
#000043
Tallinna TV andis reedel, 9. jaanuaril 2015 eetrisse esimese osa Jüri Lina TV-sarjast “Terendav tegelikkus”, mille teema on “Kahjulikud ained toidus”.
#000047
Miks on järjest rohkem hüperaktiivseid lapsi või ülekaalulisi täiskasvanuid? Miks paljud inimesed kurdavad kroonilise väsimuse üle? Näiteks ei pruugi me teada, mida tegelikult sööme. Me ei saa alati eemalduda mürast, mis meile halvasti mõjub. Samas me võib-olla ei pane tähele märke, mis võiksid meid aidata. Jüri Lina tutvustab oma saadetes meie igapäevaelu varjatud tahke, millel on meile suur mõju ja mida me saame muuta, kui neist teadlikud oleme.
#000049