UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Tiit Kuuli: mis saab ehitussektorist pärast kriisi?
#000003
On selge, et ka teede- ja taristuehitustes toimub mõningane kokkutõmbumine, kuid eriti rasked ajad ootavad just hoonete ehituse valdkonda, kirjutab Tiit Kuuli.
#000005
Rail Balticu ehitus on andnud viimastel päevadel palju kõneainet. See on mingis mõttes märgiline objekt, kuid mitte ainus, millele mõelda riiklikke investeeringuid kavandades.
#000006
Julgen öelda, et Eesti ehitussektor on üleilmse pandeemia tõttu kriisi lävel. Kui praegu on masinad ja inimesed töös, siis kõige raskemad ajad algavad sügisest, kui mahud hakkavad vähenema ja uusi tellimusi peale ei tule.
#000007
Kõik arenenud riigid kasutavad majanduskriisis kontratsüklilist investeerimist, ehk pikaajaliselt plaanis olevad riiklikud objektid võetakse töösse kiirendatud korras. Kokkuvõttes võidavad kõik: riik saab plaanilised ehitised turu madalseisu hindadega, inimesed saavad vajalikke objekte varem kasutama hakata ning ehitusettevõtted võimaluse kriis üle elada.
#000009
Praegused nullilähedased laenuintressid suurendavad sellise mudeli majanduslikku mõttekust veelgi. Ehitajad ei vaja tagastamatut abi, vaid riikliku investeerimispoliitika kohandamist kriisiolukorrale.
#000010
On selge, et ka teede- ja taristuehitustes toimub mõningane kokkutõmbumine, kuid eriti rasked ajad ootavad just hoonete ehituse valdkonda, kus eraettevõtete tellimuste osakaal moodustas 80 protsenti kogumahust. Valdav osa investoritest külmutab projektid vähemalt aastaks.
#000011
Suurenev üldine tööpuudus mõjub pärssivalt eluasemeturule. Me teame, et hoonete ehituses on otseselt või kaudselt hõivatud 85 protsenti ehitussektori 58 000 töötajast. Peame juba nüüd mõtlema, mis neist inimestest saab, kui hoonete ehituses toimub märkimisväärne langus.
#000012
"Kõigi ettevõtjate õigustatud ootus on, et valitsus rakendaks toetusmeetmeid vastavalt Euroopa Komisjoni lubatud tingimustele teiste euroala riikidega konkurentsivõimelises mahus."
#000013
On tõsi, et erinevad sektorid vajavad ka spetsiifilist lähenemist. Näiteks turismiga seotud ettevõtete jaoks on kindlasti oluline palgatoetus vähemalt kuni reisipiirangute tühistamiseni, eksporditööstusel peavad olema konkurentidega teistest riikidest samaväärsed ettevõtlustingimused. Kuid kõigi ettevõtjate õigustatud ootus on, et valitsus rakendaks toetusmeetmeid vastavalt Euroopa Komisjoni lubatud tingimustele teiste euroala riikidega konkurentsivõimelises mahus.
#000014
Töökäsi teistest riikidest vajavad ja kasutavad Eestis erinevad sektorid. Alates põllumajandusest kuni teeninduseni, sealhulgas ehitus. Nõustuda ei saa aga sellega, et ehitus on välistööjõu Eestisse vedaja number üks. 2019. aastal moodustas võõrtööjõud alla 10 protsendi valdkonna hõivatutest. Ehk valdavas osas töötavad meil ikkagi meie kaaskondlased.
#000015
Selge on, et lähiaastatel seoses ehitusmahtude vähenemisega vajadus võõrtöötajate järele peaaegu puudub, kuid mida suurem vajadus on kriisi käigus ettevõtjatel töötajaid koondada, seda rohkem on tarvis on hiljem võõrtööjõudu majanduse taastumisel. Ükski spetsialist ei jää avatud tööjõuturuga Euroopas koju istuma, vaid leiab rakenduse välisriikides. Tagasi neid saada on raske. Seetõttu ei tohiks me sulgeda uksi ka väljastpoolt tulijatele ei nüüd ega tulevikus.
#000016
Pikemas perspektiivis on Eesti võti tööjõuga seotud probleemide lahendamiseks kohaliku kutsehariduse efektiivsemaks muutmine. Meil on väljaehitatud infrastruktuur, aga sisu ja tegevus ei too seda tulemust, et saaksime sealt tööjõuturule konkurentsivõimelisi inimesi.
#000017
Ehituserialade puhul tuleks alustada tsentraliseerimisest, et tõsta õppekvaliteeti. Teiseks tuleb taastada riiklik tellimus. Lisaks tuleb muuta õppeasustuste rahastamise mudelit, et koolid saaksid õpetada neid spetsialiste, keda tööturg vajab. Mitte neid, kelle õppeprotsess on kõige odavam.
#000018
Kristjan Kaunissaare: kõhutunde pealt raudteed ei ehita
#000019
Indrek Saar: jätame kriisi selja taha nii, et ebaõiglus ei suureneks
#000020
Kaks kuud sõitmisele pealemaksmist on muutnud bussifirmad ettevaatlikuks
#000022
Ardo Hansson: koroonakriis ei muuda Eestis ja maailmas suurt midagi
#000023
Valitsus hakkab järgmisel nädalal abipaketi pikendamist arutama
#000024
RMK pakub ajutiselt tööd ligi sajale inimesele
#000025
Andres Metsoja: maamaks tootmis- ja ärimaalt tuleks ettevõtjatele tagastada
#000026
Kaubanduskeskused teevad järgmisel nädalal avamiseks ettevalmistusi
#000028
Hotelliliit soovib turismisektori toetusmeetmete säilimist aasta lõpuni
#000029
Eamets: mida kauem karantiinis istume, seda sügavamaks majanduskriis kujuneb
#000031
Rein Sikk: minister, ära karda lihtrahvast
#000033
Madis Somelar: kas õpetajad on põhjustanud puudujäägi riigieelarves?
#000034
Kaspar Viilup: virtuaalreaalsus võib olla tulevik, aga mitte veel
#000037
Tarvi Sits: kultuuriehitiste retrodisko aeg võiks lõppeda
#000039
Ilm püsib olulise sajuta ja suhteliselt soe
#000041
Poola teatas, et jätkab Ukraina varustamist relvadega
#000042
Maian: ideaalis tahaksin Hispaaniasse magistriõppesse minna
#000043
Elroni piletimüük on jätkuvalt häiritud
#000048
Punasõdurite ühishauda Narvas ei olnud kedagi maetud
#000050
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000054