Liigne liha viis jääajal hundi kodustamiseni koeraks
#000005
Huntide ja inimeste vahel kujunes jääaja talvedel välja sünergiline suhe. Autor/allikas: Cam Adams/Unsplash
#000006
Hundi kodustamiseni koeraks viis tõsiasi, et jääaja inimesed küttisid talviti rohkem, kui nad ise suutsid ära süüa, leidsid teadlased.
#000007
Koerte päritolu kohta levib kaks põhilist teooriat. Esimene pakub välja, et inimeste eelkäijad kasutasid varajasi koeri jahipartneritena. Teine teooria kohaselt meelitasid hunte meie prügihunnikud. Uued uuringud viitavad aga, et need mõlemad teooriad on valed ning tegelik põhjus on seotud meie piiratud võimakusega seedida väherasvast liha, kirjutab Gizmodo.
#000008
Inimesed kodustasid koerad metsikutest huntidest viimasel jääajal 14 000 kuni 29 000 aastat tagasi. Nad olid ühtlasi ka esimesed loomad, mille inimesed kodustasid. See, et hundid ja inimesed koostööd hakkasid tegema, on kummaline, arvestades, et mõlemad liiguvad ringi gruppides ning jahivad tihtipeale sama saaki, kirjutab Gizmodo.
#000009
"Huntide kodustamine on suurendanud mõlema liigi edukust sedavõrd, et koerad on nüüd planeedi kõige arvukamad lihasööjad," kirjutasid uue uuringu autorid teadusajakirjas Scientific Reports. Autorite sõnul tuleb veel välja selgitada, kuidas täpsemalt see vastastikku kasulik side kahe liigi vahel tekkis.
#000010
Soome toiduameti juures töötav keemik ja arheoloog Maria Lahtinen ütles, et praegused kodustatud koerte välja arenemise teooriad pole täielikult veenvad. "Kütt-korilased ei jäta tingimata jäätmeid kogu aeg samasse kohta. Ja miks peaksid nad sallima ohtlikku kiskjate rühma oma lähiümbruses? Inimesed kipuvad oma konkurente ja teisi kiskjaid tapma," ütles ta.
#000011
Lahtineni ja tema kolleegide sõnul on huntide kodustamisel tõenäolisem põhjus ja see on seotud hoopis väherasvase ja valgurohke liha rohkusega karmidel jääaja talvedel. See vähendas kahe liigi vahelist konkurentsi ning võimaldas inimestel ja huntidel elada sümbiootilises harmoonias
#000012
Brightoni Ülikooli arheoloog James Cole, kes ise uuringuga seotud pole, ütles, et uus teooria on väga huvitav. "Idee on selles, et [viimase jääaja] karmides kliimatingimustes võisid inimesed ja hundid kõrvuti teineteise kõrval elada, sest inimrahvastik oleks jahipidamise kaudu tootnud piisavalt väherasvast liha, et karmil talvekuul mõlemat liiki toita," ütles ta.
#000013
Uuringu autorite sõnul oli jääaja talvedel elanud inimestel tõenäoliselt rohkem toitu, kui vaja. Selle põhjuseks on meie võimetus toituda kuude kaupa puhtalt valkudest ehk väherasvasest lihast. Huntidel seda muret pole. Inimeste puhul võib valgu liigne tarbimine põhjustada näiteks liigset ammoniaagi sisaldust veres, kõhulahtisust ja mõnel juhul isegi surma.
#000014
Selle bioloogilise takistuse ületamiseks kohandasid kütid talvekuudel oma toitumist, süües pigem loomade rasvarikkaid kehaosi, nagu näiteks alajäsemeid, elundeid ja aju. Autorid ütlevad, et sarnast käitumist võis kohata ka veel hilisel kiviajalgi.
#000015
Lõppkokkuvõttes said inimesed ja hundid külmas keskkonnas jagada oma saaki ilma omavahel võistlemata, ütles Lahtinen. See võimaldas inimestel pidada ka hunte lemmikloomadena.
#000016
"Seetõttu inimesed ja hundid kriitilistel talvekuudel lühiajaliselt teineteisega ressursside pärast ei konkureerinud ja võisid üksteise saada üksteise seltskonnast vastastikust kasu," kirjutasid uuringu autorid.
#000017
Lahtineni sõnul on väga võimalik, et esimesed kodustatud koerad olid hundikutsikad. Ta ütles, et küttkorilased võtavad enamikus kultuuridest lemmikloomi ja inimeste jaoks on noorloomad tihtipeale armsad. Nii tundubki võimalik, et inimesed kodustasid hundikutsukad, sest need olid armsad ja meil oli toitu üle.
#000018
Autorite sõnul hakati koeri jahipidamiseks, valvamiseks ja kelkude tõmbamiseks kasutama alles hiljem.
#000019
Uus teooria võib seletada ka seda, miks koerte kodustamine toimus arktilistes ja lähisarktilistes piirkondades.
#000020
Uudse teooriani jõudmiseks tegi Lahtineni meeskond energiasisalduse arvutused, et hinnata energia hulka, mis jääks järele saakloomadest, mida kütivad ka hundid, nagu näiteks hirved, põdrad ja hobused.
#000021
Autorid ütlesid, et kui inimesed ja hundid pidanuks nende ressursside pärast võitlema, ei oleks kahe liigi vahel väga koostööd olnud. Nende arvutused näitasid aga, et peale üksikute loomade, nagu näiteks nirkide, oleksid kõik inimese kütitud loomad andnud rohkem väherasvast liha kui vaja.
#000022
Ürginimesed alustasid küttimist kõige suurematest loomadest
#000023
Kui mängus on toit, ei pruugi koerad inimest abistada
#000025
Koerad mõistavad inimest paremini kui hundid
#000026
Antarktikas leidus jääajal seniarvatust soojemaid kohti
#000027
Kutsikad oskavad sünnist saati inimestega suhelda
#000028
Koerad suudavad välja nuuskida üle 90 protsendi koroonajuhtudest
#000029
Teraapiakoera nunnutamine vähendab stressi mitmeks nädalaks
#000030
Hallhundid trotsisid jääaega hobuste abil
#000031
Põhja-Jäämeri võis kunagi olla mage
#000032
Graafik: Venemaa sõda nihutas viimsepäeva kella seierid hukule lähemale
#000036
Eesti lastekodude maine paranemine võib raskendada hooldusperede leidmist
#000038
Minutiloeng: milline on õige eesti nimi?
#000044
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000046
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000047
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000049
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000050
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000051
Hapuvadak võib jõuda peagi seaküna asemel inimeste toidulauale
#000052
Doktoritöö näitab, kuidas elukeskkond võib rahvuslikku kuuluvust muuta
#000053
Teadlane: maailm ei ole aja jooksul muutunud vägivaldseks ja ebaturvaliseks
#000058
Uuring: Eesti naistippjuhid panevad karjääriedu pigem hea õnne kui enda tööpanuse arvele
#000061
Hirmust ja eelarvamustest immigratsiooniuurija pilgu läbi
#000062
Arutelu orientalistidega: kas enesetaputerroristil on tagasiteed?
#000063
Etnobotaanik: looduslike taimede kasutus tuleb n-ö emapiimaga kätte saada
#000064