Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000002
Mida on vaja Eesti hariduses uurida?
#000003
Akadeemik Tarmo Soomere rõhutas, et Eestil on aeg hakata rohkem investeerima õpilastesse, kellest võivad saada Eesti elu vedurid. HITSA andmearhitekt Peep Küng ütles, et personaliseeritud õppe tehniline lahendus ei ole nii kallis, kui arvatakse.
#000005
Akadeemik Tarmo Soomere rõhutas, et Eestil on aeg hakata rohkem investeerima õpilastesse, kellest võivad saada Eesti elu vedurid.
#000006
HITSA andmearhitekt Peep Küng ütles, et personaliseeritud õppe tehniline lahendus ei ole nii kallis, kui arvatakse.
#000007
Eesti hariduses on toimunud viimastel aastatel suuri muutusi ja ees ootavad üha uued. Missuguste teemade uurimisele peaksid meie haridusteadlased sellega seoses keskenduma?
#000008
Eesti Haridusfoorum korraldas 9. oktoobril rahvusraamatukogus
haridusuuringute ümarlaua, et selgitada välja uurimisteemad, mis
toetaksid uue haridusstrateegia väljatöötamist ja üleminekut
#000009
Nenditi, et muu maailmaga võrreldes pole Eesti teaduse üldine seis halb. Times Higher Educationi (THE) edetabelis kuulub Tartu ülikool maailma parimate hulka (301.–350. koht). Tallinna ülikooli humanitaarteaduste instituut on tõusnud samuti kõrgele (301.–400.) ja Tallinna ülikool tervikuna asub tuhande maailma parima ülikooli seas (801.–1000.). THE hindab seda väga kõrgeks ja heaks lähtepunktiks. Eesti haridusteaduse kõrget taset aga THE välja ei too. Samas kinnitasid nii Aune Valk Tartu kui ka Krista Loogma Tallinna ülikoolist, et haridusteadustes on mõlema ülikooli lähtepunkt hea ja vajalik uurimispädevus olemas.
#000010
Teisalt märgiti, et haridusteaduse vallas esineb paljudes uurimisteemades „haigutavaid tühimikke“. Tartu ülikooli emeriitprofessor Marju Lauristin jagas ümarlaual osalejatele välja tabeli, kus oli toodud 15 valdkonda, mida on vaja lähemalt uurida. Märgitud oli haridusteooria uuringuid, didaktikat, õpetajate ja spetsialistide ettevalmistust, hariduse juhtimist jpm.
#000011
Haridusfoorumi ümarlaual arutati põhjalikult personaalsete õpiradade teemat. Personaliseeritud õppe tehniline väljaarendus ei kujune nii kalliks, kui arvatakse, kinnitas HITSA andmearhitekt Peep Küngas. Opiqu ja Foxcademy keskkonnas on juba ülesandeid, mille lahendamist juhendab arvuti, ja seda teed minnakse seal edasi. HITSA omalt poolt toetab personaliseeritud õpiradade tehnilise külje väljatöötamist.
#000013
Ümarlaual toonitati, et personaliseeritud õpirajad on pikk samm
õppijakeskse lähenemise suunas, mille poole on Eesti koolis
püüeldud, kuid milleni on jõudnud vaid üksikud koolid. Toodi
sisse võrdlus meditsiiniga: nagu on loodud digitaalsed haiguslood,
nii saab luua iga inimese kohta ka tema digitaalse õppimisloo, kust
on võimalik näha tema kõiki omandatud teadmisi, oskusi jms.
#000016
Mis uurimisteemasid võib personaliseeritud õpe esile kutsuda?
#000017
Digitehnoloogia kasutamine hariduses tõstab päevakorda palju uusi uurimisteemasid. Aune Valk Tartu ülikoolist ütles, et digitehnoloogia kasutamine õppeprotsessis on üks populaarsetest uutest teemadest ja paljud riigid on valmis selle valdkonna uuringuid rahaga toetama. Sellest teemast on huvitatud ka OECD. Kui lüüa lahti OECD rahvusvahelise töörühma CERI (Center for Educational Reaserch and Innovation) koduleht, siis torkavad seal silma teemad, nagu tehnoloogia ja tänapäeva õppija, tehnoloogia kasutamise mõju lapse õppimisele, tehnoloogia ja haridus jne.
#000018
Krista Loogma märkis, et ka Tallinna ülikooli uuringutest on konkurentsitult kõige populaarsem teema haridustehnoloogia kasutamine õppimise toetamiseks. Tartu ülikoolis tegeldakse analoogiliste teemadega. Kuid missuguseid uusi uurimisteemasid võib personaliseeritud õpe esile kutsuda? Järgnevalt mõned nopped teemadest, mida ümarlaual välja pakuti.
#000019
Õpetaja töö tulemuslikkuse hindamine personaalsete õpiradade kasutamise tingimustes.Kuidas kohaneb õpetaja sellega, et ta pole enam teadmiste andja, vaid õpilase juhendaja ning õpipartner? Õpilase sotsiaalsete oskuste ja väärtushoiakute kujunemine personaliseeritud õppe korral.Õpilaste meeskonnapõhine õpe personaliseeritud õppe tingimustes. Märgiti, et mõnes koolis, kus juba kasutatakse ülesandeid, mille lahendamist juhendab arvuti, on meeskonnad tekkinud ka õpilaste enda algatusel – oskajate ümber kogunevad need, kellel on veel küsimusi. Personaliseeritud õppe köitvus ehk kuidas kanda arvutimängude põnevust üle õpiülesannetesse. Märgiti, et Opiqu ja Foxcademy ülesandeid lahendanud õpilased on öelnud, et mõned nendest ülesannetest oleks neile arvutimängudest justkui tuttavad. Kuidas sõnastada seadus, mille alusel saavad õpetajad ja uurijad taotleda luba õpilase kohta personaliseeritud õppe käigus kogutud andmeid jälgida ja analüüsida. Kuidas viia head tõenduspõhised lahendused õpetajateni. Seni on usutud, et tuleb pidada loeng ja õpetajad hakkavadki neid rakendama. Toodi eeskujuks ravimifirmad, kellel on põhjalik uute ravimite katsetamise, reklaamimise ja ka arstide koolitamise süsteem. Niisama põhjalikku süsteemi on vaja hariduses uute lahenduste koolideni viimiseks. Raha, raha, raha! On vaja uurida, kui palju uued lahendused hariduses maksavad ja kui palju tagasi annavad. Kõrghariduse puhul öeldakse, et üks investeeritud euro annab neli-viis eurot tagasi. Aga kui investeerida juba lasteaiast peale, kui palju siis üks euro tagasi toob? Sada eurot? Tuhat? Peep Küngas märkis, et paljud lapsed ei suuda põhikooli lõpetada ega lähe edasi kutse- ega keskkooli. Riigile lähevad need lapsed iga päev väga palju maksma. Individuaalsete õpiradade puhul aga saavad sellised lapsed endale ise jõukohaseid õpiülesandeid valida, sobivas tempos edasi liikuda ja kooli lõpetada. Akadeemik Tarmo Soomere märkis, et kõige rohkem annab tagasi iga supernutikasse õpilasse investeeritud euro. Marju Lauristin toonitas, et personaliseeritud õpiradu välja töötades tegeldakse Eesti majanduse kõige põhilisema kapitali ehk inimese arendamisega. Laia silmaringiga, ennastjuhtiv, ise otsustav, ise õppiv inimene – olgu ta lõpuks ettevõtja, töötaja, lapsevanem või kes tahes – ongi meie peamine kapital.
#000020
Eesti teaduste akadeemia president Tarmo Soomere vaatas oma ettekandes Eesti praegusele haridusele enda sõnul matemaatiku ja mereuurija pilguga. Sissejuhatuseks tutvustas ta Pareto printsiipi ehk astmeseadust, mille järgi isereguleeruvates süsteemides leiab aset selge polariseerumine. Vilfredo Pareto avastas 1897. aastal, et kõigis temale tuntud maades kuulus 80% maast 20% maaomanikele. Laiemalt on Pareto printsiip tuntud ütlusena, et 20% inimestest teeb ära 80% tööst. Isereguleeruvates süsteemides kujuneb selline polariseerumine iseenesest nii, kusjuures suhe ei pruugi olla alati täpselt 20:80, vaid võib olla ka 30:70, 10:90 jms. Tarmo Soomere tõi mõned näited, kuidas Pareto seadus paljudes isereguleeruvates süsteemides toimib.
#000021
Maailma teaduses on vaid üks-kaks tippkeskust, mis teadust päriselt edasi viivad, ülejäänud keskused pigem rakendavad avastusi ellu. Üksikutele teaduspublikatsioonidele viidatakse sadu tuhandeid kordi, ülejäänutele väga vähe või üldse mitte. Facebooki sisu toodab 5% kasutajatest, ülejäänud 95% ainult loeb. Igas riigis on üks-kaks suurt linna ja ülejäänud linnad on väiksemad, sama kordub igas maakonnas jne. Ookeanil tekib üks-kaks suurt keerist või orkaani, ülejäänud keerised on väiksemad.
#000022
Kuidas avalduks Pareto printsiip hariduses, kui seal toimuks kõik iseregulatsiooni põhimõttel? Soomere oletas, et siis oleks meil üksikud megataibud ja tohutu hulk neid, kellega pole ühiskonnal midagi peale hakata. Või juhtuks nii, et kümmekond jõukat erakooli ostaks üles kõik head õpetajad ja lisaks veel haridusteadlased. Ühiskonnale läheks see muidugi väga kulukaks.
#000023
Hetkel ainult üks arvamus teemale “Mida on vaja Eesti hariduses uurida?”
#000028
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000030
Õpilaste käitumisprobleemid tunnis: kuidas õpetajaid nende ennetamiseks ja lahendamiseks paremini ette valmistada?Mõni algus on eriti raske – jutt õpikutest Heaks õpetajaks õpitakseHaridus ja raamatud on kõige parem vits vaenulike inforünnakute vastuKoolid tähistasid eesti kirjanduse päeva
#000033