UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Voogandmete väärindamine päästab riigi ja ettevõtted käkkidest
#000005
Süsteemid on muutunud sedavõrd mitmetahuliseks, et vigade tekkimises pole midagi ootamatut.
#000006
Eksimine on inimlik. Samas aga võivad nii inimeste kui ka masinate põhjustatud vead tekitada organisatsioonile märkimisväärset kahju. Võimalik lahendus peitub voogandmete sihipärasemas kasutamises.
#000007
Külmladude rikked, andmekaitse riived, pettused, rahapesu – kui meil parasjagu pole käsil just mõni suurem kriis, saame lugeda organisatsioonides toimunud käkkidest ja sageli nendega kaasnevatest hiigeltrahvidest. Käkk oma olemuselt on aga ennetatav. Teame, kuidas oleks pidanud käituma, kuid me ei käitunud nii, kirjutab Tartu Ülikooli suurandmete nooremteadur Kristo Raun.
#000008
"Süsteemid on muutunud sedavõrd mitmetahuliseks, et vigade tekkimises pole midagi ootamatut."
#000009
Osalt on see mõistetav. Tänapäeva maailm on aina keerulisem. Konkurentsis püsimiseks ja tarbijatele meelejärele olemiseks peavad ettevõtted kasutama uuemaid ja sageli keerulisemaid tehnoloogiaid. Süsteemid on muutunud sedavõrd mitmetahuliseks, et vigade tekkimises pole midagi ootamatut. Üks väike viga võib aga põhjustada palju kahju. Kahju, mida saaks ehk vältida, kasutades ära olemasolevaid andmeid.
#000010
Taolised andmed tekivad näiteks arvutisüsteemide töös – poesüsteemid teavad, mida me ostame, ning pangasüsteemid teavad, kui palju me raha teenime. Telefonis olevad rakendused teavad, kus me oleme ja kuhu me läheme. Enamike süsteemide juurde on organisatsioonid ehitanud andmeanalüütika lahendused. Nii saab leida hõlpsasti vastuseid küsimustele "kes mida ostis?" või "kui palju meie klientidest elab Tallinnas?".
#000011
Organisatsioonid ei koosne aga tegelikult andmetest, vaid protsessidest. Poed soovivad, et ma lisaksin tooted ostukorvi ja nende toodete eest maksaksin. Andmed on seejuures kõrvalprodukt, tegelikult on oluline hoopis ostuprotsess. Taoline andmetel tuginev, kuid protsessipõhine vaade organisatsioonile on saanud nimeks protsessikaeve.
#000012
Kui vaadelda organisatsiooni läbi protsesside, on võimalik leida kohti, kus käkid tekivad.
#000013
Tekkivaid andmeid saame kõrvutada protsessi-mudeliga, mis näitab, kuidas asjad peaksid käima. Kui külmlao temperatuur on üle lubatud normi, siis pole päriselu vastavuses mudeliga, mis eeldas, et temperatuur püsib normi piires. Selline vaatlus võib jääda aga pelgalt tagantjärele tarkuseks, kui seepeale midagi kiiresti ette ei võeta.
#000014
Voogandmed on andmed, mis tekivad pidevalt, n-ö voona. Traditsiooniliselt tehakse andmetöötlust teatud aja tagant – näiteks kord päevas. Siis on lihtne võtta kõik eelneval päeval tekkinud andmed kokku ja vaadelda, mis on juhtunud. Voogandmete töötlus on seevastu pidev protsess, kus otsitakse vastuseid ajaliselt võimalikult lähedal andmete tekkimise hetkele. See on keerukam, kuid samas väärtuslikum viis andmete väärindamiseks.
#000015
Senised lahendused protsessides toimunud käkkide tuvastamiseks on jagunenud kaheks. Hoiatuspõhine lahendus annab vastuse, et midagi on valesti läinud. Mis täpselt, seda ei oska lahendus öelda. Arvutuskäik on kiire, aga sellest on vähe abi inimesele, kes peab hakkama uurima, mis siis ikkagi valesti läks.
#000016
Põhjalikuma vastuse annab joondamine. Joondus näitab ära, mis tegevusi on seni tehtud ja kuidas need vastavad protsessimudelile. See teeb inimesele olukorra lahendamise lihtsaks. Paraku on joondamine arvutuslikult eksponentsiaalne. Mida keerulisem protsess, seda kauem võtab aega tulemuseni jõudmine. Lahendus võib jääda hätta, kui peab töötlema näiteks midagi, mis juhtub igas sekundis. Võrdluseks, Eestis tehakse ligikaudu miljon kaardimakset päevas, see tähendab keskmiselt üle kümne kaardimakse sekundis.
#000017
Oma teadustöös Tartu Ülikoolis uurin ma kolleegidega, kuidas ühendada hoiatuspõhise lahenduse kiirus ja joonduse põhjalikkus. Oleme tõestanud, et protsessimudeli on võimalik ehitada arvutuslikult efektiivsemana, kasutades mudeliks täiustatud prefiksipuud – andmestruktuuri, mida kasutatakse näiteks otsingumootorites ja nutitelefonides kasutaja sisestavate sõnade ja tähtede ennustamiseks.
#000018
Taoline mudel kiirendab arvutuskäiku, tagades samas põhjaliku vastuse, mis on inimesele abiks olukorra lahendamisel. Selline lahendus võimaldab teha inimestel kiireid otsuseid isegi keerukates protsessides tekkivates käkkides. Iga käkk pole alati lahendatav, kuid mida varem käkile jälile jõuda, seda parem.
#000019
"Iga käkk pole alati lahendatav, kuid mida varem käkile jälile jõuda, seda parem."
#000020
Andmevoogudes esineb ka teatud puudusi. Näiteks, ei pruugi andmed saabuda ajaliselt õiges järjekorras. Edasises teadustöös proovin leida lahendust, mis suudaks kohaneda andmevoo eripäradega. Lisaks on oluline inimfaktor. Süsteemid, mis meid ümbritsevad ja nende seadistused on inimeste paika pandud. Kompleksete inim-küber-süsteemidega tegelev teadusharu on veel küllaltki algusjärgus ja pakub palju põnevaid uurimusküsimusi.
#000021
Kuidas kõik eelnev meid igapäevaselt mõjutab? Kas kõik käkid on ennetatavad? Mujal maailmas tegelevad juba paljud ettevõtted protsessikaeve juurutamisega. Lähiajal näeme organisatsioonides aina enam protsessipõhiseid ja voogandmetel tuginevaid lahendusi. Loodetavasti juhtub sama Eesti ettevõtetes ja riigiasutustes. Tasub siiski meeles pidada, et voogandmete väärindamine pole päris käkitegu.
#000022
Kristo Raun on doktorant Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudis. Kristole meeldib andmetes kaevata ja probleeme lahendada; seetõttu uurib ja proovib ta luua uudseid algoritme ja andmestruktuure, mis aitaksid äriprotsessides kiiremini nii vigu tuvastada kui ka otsuseid langetada. Kristo hetke lemmikteema on voogandmed, ehk peaaegu reaalajas saabuvad andmed. Ta annab Tartu Ülikoolis ka praktikume suurandmete ning andmetehnika teemadel ja loodab aidata kaasa arvutiteaduse populariseerimisele ühiskonnas.
#000023
Artikkel ilmus Eesti Teaduste Akadeemia korraldatava konkursi "Teadus 3 minutiga" raames, mille pidulik finaal toimub 3. veebruaril.
#000024
Otse kell 18: konkursi "Teadus 3 minutiga" finaal
#000026
ENSV disainköök peegeldas "meie välismaa" väärtusi
#000027
Eesti muusikaajaloo kirjutamisele kulus Nõukogude ajal 20 aastat
#000028
Kadunud linna elustamine aitab leevendada ajalootraumasid
#000029
3D-printimine tõotab teha mootoritele uuenduskuuri
#000030
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000031
Digivahendi kasulikkus õppetöös sõltub enim selle kasutajast
#000032
Poole sajandiga võivad kaduda kohanimedest pea pooled
#000033
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000034
Soolebakterite liigirikkust laastab juba vähene antibiootikumide tarbimine
#000035
Emotsionaalne tugi pikendab mõnevõrra eluiga
#000036
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000038
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000039
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000040
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000041
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000042
Hapuvadak võib jõuda peagi seaküna asemel inimeste toidulauale
#000043
Ennetav sisekaemus väärtuste üle tagab viisakama debati
#000044
OpenAI esitles petturitest tehisintellekte tuvastavat tehisintellekti
#000045
Sul on põletav teadust puudutav küsimus või on sul ettepanek mõne teema sügavamaks kajastamiseks? Klõpsa selle edastamiseks allolevale nupule.
#000046
Lugeja küsib: kas kassi nimes peab olema s-täht, et ta kutsele reageeriks?
#000047
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000048
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia
#000049
McDonald's loodab tõrjuda noortekampu klassikalise muusika ja wifi-keeluga
#000050
Suurlinnades tühjenevad büroohooned ennustavad ajastu muutust
#000051
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000052
Miks on õppimine raske vaatamata inimeste rumalalt suurele mõistusele?
#000053
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000054