Millal esimesed rootslased Pakri saartele jõudsid ja kust nad
saabusid, on täpsemalt teadmata. Pakri saarte rootsipärase nime ’Rogoy’
(Rukkisaar) leiame esmakordselt Taani kuninga kirjast, millega 1283.
aastal kinnitati Padise kloostri valdused.
Pakri saartel laialt levinud pärimuse järgi tulid ümberasujad Rootsist
Dalarnast, ajalooallikad ja keeleaines viitavad aga pigem Soome Uusimaa
(Nyland) poole, kus Padise kloostril olid 14. sajandil suured
#000002
Suur-Pakri kirik 1930 Foto: P. Söderbäck
#000003
Sajanditega kujunes saartel välja rikkalike traditsioonidega
rahvakultuur ning oma keelemurre, mis Suur- ja Väike-Pakril oli
Esimese iseseisvise ajal moodustasid saared omaette Pakri valla. Viies
külas elas 1934. aastal 354 inimest ning paiknes 119 talu. Kummalgi
saarel oli oma kool, kirik ja kalmistu, tegutses koduloomuuseum.
Eestlased pole seal kunagi elanud.
#000006