1923. aastal alustati Chicago eeslinnas Hawthorne’is asuva Western Electricu tehastes teadusuuringutega, millega sooviti tõestada, et paremad valgustingimused tehases tõstavad töötajate produktiivsust. (1) Need “valgustusuuringud” tähistavad töökeskkonna, heaolu ja tööviljakuse teaduslike uuringute algust. Kui valgustingimusi tehases parandati, siis katsealuste tööviljakus kasvas. Sellest jäi mulje, et parematel valgustingimustel oli positiivne mõju. Samas kui tingimusi muudeti kehvemaks, tõusis tootlikkus endiselt. Uuringute lõpus jõuti järeldusele, et valgustingimused ei oma töötajate produktiivsusele mingit mõju. Kuid tulemused olid mõistatuslikud.
#000002
Eksperimendi korraldajad selgitasid produktiivsuse kasvu sellega, et katsealused olid enda jälgimisest teadlikud. Nad pingutasid rohkem, kuna kartsid vallandamist. Fenomeni, kus inimese käitumine võib eksperimendi käigus muutuda, kuna ta on selles osalemisest teadlik, hakati nimetama Hawthorne’i efektiks. Paraku on see efekt saanud aastate jooksul palju kriitikat.(2) Uuringu andmeid uuesti analüüsides selgus, et valgusküllasem ruum siiski parandas töötajate tootlikkust. Kahjuks ei ole Hawthorne’i efekt ise leidnud empiirilist tõestust. Arvatavat efekti saab selgitada erinevate sotsiaalsete mehhanismide kaudu. Mida saame sellest õppida?
#000003
Inimese ja keskkonna vastastikmõjude mudelid on ruumiloome ekspertide jaoks kasulikud tööriistad, mis aitavad arhitektuurseid eksimusi ennetada. Oluline on vältida valenegatiivseid ja valepositiivseid järeldusi, nagu “valgus ei mõjuta produktiivsust” või “produktiivsuse kasv tuleneb Hawthorne’i efektist”. Inimese ja keskkonna vastastikmõμjud ei ole alati sirgjoonelised – üks keskkonnast tulenev stiimul ei kutsu esile ainult ühesugust reflektoorset käitumist. Sama ärritaja võib põhjustada erinevaid reaktsioone ning erinevad stiimulid võivad esile kutsuda sarnast käitumist. Käitumise taga on psühholoogilised ja füsioloogilised mehhanismid, mis lähevad üldlevinud teadmiste ja loogikaga tihti vastuollu. Nende mehhanismide tundmine aitab paremini mõista, kuidas keskkond inimest mõjutab.
#000004
TÜ Delta keskus. Foto Maris Tomba
#000005
Töökeskkonna ning töötajate heaolu ja rahulolu vaheliste seoste uurimiseks viiakse läbi üha enam uuringuid. (6) Organisatsioonid seisavad silmitsi väljakutsega, kuidas ohjeldada kasvavaid püsikulusid ning samal ajal pakkuda toimivaid lahendusi, mis sobiksid töötajate eelistuste ja töö iseloomuga. See paneb tööandjaid otsima võimalusi töökeskkonna kujundamiseks viisil, mis ainult ei toeta tervist, heaolu ja rahulolu, vaid tõstab ka produktiivsust. Kuigi töö olemus on aja jooksul muutunud, (7) on inimese põhiolemus jäänud samaks. (8) Mõistmine, kuidas keskkonnad mõjutavad mugavust, rahulolu, sooritust ja tervist, tuleb privaatsuse, tähelepanu, stressi, emotsioonide ja kognitsiooni uuringutest. (8) Kontorite projekteerimisel eeldab töötajate vajadustega arvestamine lahendusi nii koos kui ka üksi töötamiseks. (7)
#000007
Teadmus- ja õppetöö funktsiooniga ülikoolihoonetes on privaatne ja avalik ruum enamasti läbi põimunud. Kõigi individuaalseid eelistusi on raske silmas pidada, aga inimestele ruumi luues on võimalik arvesse võtta psüühika üldisi tööpõhimõtteid. Tartu Ülikooli Delta keskuse Õppe- ja teadushoone ning Tallinna Ülikooli Vita loomemaja näitel on vaatluse alla võetud privaatsus, kontrollitunne, auditoorsed ja visuaalsed stiimulid, füsioloogia, stress, tähelepanu, kognitsioon ja vaimne taastumine.
#000009
TÜ Delta keskus. Foto Ragnar Vutt
#000011
Delta keskus koosneb õppe- ja teadushoonest ning ettevõtlusmajast. Õppe- ja teadushoones asuvad arvutiteaduse instituut, matemaatika ja statistika instituut, majandusteaduskond, osa tehnoloogiainstituudist ning tugiüksusena ettevõtluse- ja innovatsioonikeskus. Majas on erineva suurusega auditooriumid, laborid, tudengite õppe- ja puhkealad, raamatukogu ning töötajate kabinetid ja puhkealad. Hoone on mõeldud umbes 400 töötajale ja enam kui 2500 üliõpilasele. Rohked ühisalad on mõeldud üliõpilaste, teadlaste ja õppejõudude koostöö soodustamiseks. Ettevõtlusmajas rendivad pinda erinevad finants-, teadus- ja innovatsiooniettevõtted.
#000012
Vita loomemaja on ehitatud vana Ursa hoone asemele. Hoones tegutsevad kaks instituuti ja mitu üliõpilasorganisatsiooni: Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituut (BFM), loodus- ja terviseteaduste instituut (LTI) ning erinevad spordikollektiivid. Hoones on tantsusaalid, black box, muusikaklassid, helistuudio, kunstistuudiod, IKUMUMU stuudio, pealtvaatajate tribüüniga spordisaal ning jõusaal.
#000013
Avatud ja suletud planeeringuga tööruum
#000014
Koostöö ja suhtluse suurendamiseks on viimastel aastakümnetel muutunud populaarseks avatud ruumilahendused. (10) Veendumus, et tõkete vähendamine soodustab kommunikatsiooni, koostööd ja loovust, on laialt levinud. (8) Kuid avatud planeeringuga kaasnevate probleemide kohta on hulgaliselt teaduslikke tõendeid. (11) Erinevad uuringud näitavad, et suletud planeeringuga kontorid edestavad avatud kontoreid nii tervisenäitajate ja haiguspäevade, töörahulolu ja töösoorituse kui ka sotsiaalsete suhete osas. (10,11)
#000015
2018. aasta uuringus leiti, et avatud planeeringuga arhitektuuribüroos kannatasid enim just arhitektid ja disainerid. (10) Privaatsus ja kommunikatsioon mängivad teadmustöö keskkonnas väga olulist rolli. Rohkemad suhtlusvõimalused kipuvad privaatsust vähendama. (8) Selle kohta, et suuremast privaatsusest tulenevad eelised kaaluvad piiratud suhtlusvõimalustest tulenevad miinused üles, on veenvaid tõendeid. (12) 1980ndatest alates on laiaulatuslikest BOSTI Associates uuringutest teada, et keeleline, visuaalne ja auditoorne privaatsus on töötajate jaoks ühed olulisemad sisearhitektuursed tegurid.(13)
#000016
Meie organism kohaneb keskkonnamuutustega iga kord, kui meeltesse jõuab uus ärritaja. Millelegi keskendumiseks tuleb aga samal ajal teisi stiimuleid pidurdada. (14) See koormab aju. Pidurdus on suunatud tähelepanu, näiteks töötamise või õppimise, keskne protsess. Ülestimulatsiooni korral näeb aju vaeva, et käesoleva ülesandega mitte seotud stiimuleid alla suruda. (15) Kuid pidurdusega seotud neuronid väsivad ruttu. (16) Sellest tulenevalt kannatab ka meie võime tähele panna ja mitte lasta ennast segada. Me kaotame oma keskendumisvõime. Tõhusaks töötamiseks ja õppimiseks vajame siiski rahu ja vaikust.
#000017
Privaatsuse vajadus töötamisel, õppimisel ja ühisaladel
#000018
Mida on privaatsuse käitlemisel tarvis arvesse võtta? Avatud planeeringuga kontorid tekitavad stressi, kui kujundusega ei ole tagatud ka privaatsust toetavad tingimused. Mõlema ülikooli hoone puhul loobuti enamikust esialgu kavandatud avatud planeeringuga kontoritest, et toetada individuaalselt töötamist. Kas need uued keskkonnad toimivad nii, nagu mõeldud on? Avatud planeering Vita loomemaja neljanda korruse keskosas otsustati õppespetsialistide soovil ümber kujundada väikesteks kabinettideks. Selle tulemusel on töötajad privaatsuse nimel ära lõigatud loomulikust valgusest, taastavatest vaadetest ja korralikust ventilatsioonist.
#000019
Delta õppehoones annavad kontorite koridoripoolsed klaasist vaheseinad hoone keskosale rohkem valgust ja avatust. Privaatsuse tagamiseks lisati vaheseintele poolläbipaistvad kleebised. Ometi on töötajad mõnes kabinetis veelgi suurema eraldatuse tagamiseks paigutanud klaasist vaheseinte ette näiteks riiulid. Need on näited sellest, kui oluliseks privaatsust peetakse, milliseid abinõusid ollakse selle nimel valmis kasutusele võtma ja kuidas keskkonda kasutatakse algsest plaanist erinevalt. Taolised kompromissid ei tohiks aga juhtuda tervist toetava töökeskkonna arvelt.
#000020
Sama kehtib ka Õppekeskkondade puhul. Võimalus segamatult keskenduda on ülimalt oluline. Delta õppehoones on olemas multifunktsionaalne õppe- ja puhkeala. Seal on avatud ala, mida saab kardinatega jagada ja muuta privaatsemaks. Lisaks on seal heli summutavate paneelidega kabiinid individuaalseks tööks või kõnedeks ja väiksemad klaasist seintega ruumid rühmatööks. Tudengid saavad valida eri privaatsustasemega lahenduste vahel. Klaasist õpperuumi avatus koridorile koos sealt mööduvate inimestega võib keskendumisvõimet siiski häirida.
#000021
Vita hoone korrused ja stuudiod on jaotatud vastavalt õppekavadele. Stuudiod on suurema privaatsuse saavutamiseks varustatud läbipaistmatute kardinatega. Väljapääsud on ruumi kummaski ääres. See muudab juhuslikud möödujad vähem märgatavaks. Konkreetse eriala tudengitele mõeldud spetsiaalsed stuudiod toimivad kui avatud planeeringuga jagatud kontoriruumid. Ruumide jaotamine erialati pakub rohkem privaatsust, kuna kõrvalistel üliõpilastel pole sinna asja. Arvutiklass on visuaalselt koridorile avatud. Pooled töökohad on paigutatud koridori suunas seljaga ja pooled näoga. Inimese aju saab perifeerse nägemise abil ümbritseva kohta kogu aeg teavet. See aitab säilitada situatsiooniteadlikkust. (17) Tähelepanu on oma olemuselt piiratud ressurss, kuna rohkem laenglemist neuronite vahel on metaboolselt kulukas. Mis tahes stiimul, mis ei ole seotud käsiloleva ülesandega, võib keskendumist häirida. Oma ekraani jagamine koridoris möödujatega vähendab ka privaatsust ja tekitab tänu teadmatusele stressi.
#000022
Delta õppehoone loengusaalide klaasvaheseinad on mööduvate inimeste varjamiseks kaetud kleebistega. Kuigi mustriga kleebised varjavad vaadet koridori poolt, võib loengusaalis viibija siiski möödujaid märgata – kleebised algavad põlve kõrguselt ning lisaks on kleebise muster kohati läbipaistev. Järskudest visuaalsetest keskkonnamuutustest tulenevat tahtmatut ja passiivset protsessi nimetatakse eksogeenseks tähelepanuks. (18) Me vaatame koridori poole, kuna meie närvisüsteem on kujunenud pöörama tähelepanu ka kõige pisematele liikumistele, rääkimata klaasitagusest inimsuurusest kogust.
#000023
Suhtluse soodustamiseks toimivad paremini sellised lahendused, mis ei too privaatsust ohvriks ei töö- ega ka puhkealal. Delta õppehoones on erinevatele instituutidele ja tugiüksustele mitu kööki. Üliõpilastele on eraldi köök. Suuremate köökide juures paiknevad vaba aja veetmiseks ka puhkealad. Erinevad alad üle maja kutsuvad aega veetma vastavalt oma eelistustele. Kardinate abil saab luua privaatsema ruumi ja mööbel on liigutatav.
#000024
Selliseid mitmekesiseid õppe- ja puhkealasid on Vita loomemajas vähem. Küsimus seisneb oma lähiümbruse üle kontrolli omamises. Kui ruum ei paku enam soovitud tingimusi, peaks olema võimalik tingimusi muuta või jätkata oma tegevustega mujal. Psühholoogiliste baasvajaduste teooria (ingl Basic Psychological Needs theory) on osutunud asjakohaseks nii tööl, koolis, spordis kui ka elus laiemalt. (19) Need kolm vajadust – vajadus autonoomsuse, kompetentsuse ja seotuse järele – on heaolu ja sisemise motivatsiooni jaoks olulised. Autonoomsusvajaduse rahuldamine on aluseks ka kompetentsus- ja seotusvajaduse rahuldamisele. Inimene ei saa täielikult nautida oma edu või eesmärgipärast käitumist, kui tal pole vabadust ise valikuid teha. Kui keskkond pakub erinevaid võimalusi, annab see kasutajatele olukorra üle rohkem kontrolli. Sellega tekib inimesel võimalus käituda ja tunda ennast autonoomsemalt. Võrreldes Delta õppehoonega on Vita loomemajas vähem eri tüüpi avatud alasid ja vähem võimalusi neid tingimusi reguleerida.
#000025
Vita loomemajas on tudengite käsutusse antud erialade kaupa isiklikud stuudiod. Selline ruumi organiseerimine toetab autonoomsust ja territoriaalsust ning aitab vältida tiheliolekut. Delta õppehoones täidavad sarnast rolli erinevad laborid, kuid õppetööga tegelevad seal pigem vähesed. Erinevalt stuudiotest ja laboritest on mõlema hoone muud õpperuumid ja puhkealad organiseeritud avaliku ruumi põhimõttel. Isiklikku ruumi aitavad seal markeerida ja kontrollida liigutatav mööbel, kott-toolid ja padjad ning muud personaalsed esemed. Liigutatavad kardinad Vita stuudiotes ning Delta õppe- ja puhkealal võimaldavad samuti oma ruumi kohandada ja oma territooriumi markeerida. Vita loomemajas oodatakse, et üliõpilased täidaksid tühjad seinad oma loominguga. Ka Delta õppehoones on tudengitel võimalus oma loodut avalikult esitleda. See on viis keskkonnaga sideme loomiseks ja sellega tähendusrikkalt suhestumiseks, territooriumi markeerimiseks ning omandi- ja vastutustunde loomiseks.
#000027
Inimesed on evolutsiooniliselt kohastunud eristama inimhäält muudest helidest. Ellujäämise osas on oluline täpselt aru saada, mida teised meile ütlevad. Arusaadav kõne on üks suurimaid segajaid avatud planeeringuga kontorites. (22) Kõne saab arusaamatuks maskeerida täiendava heliga. (23) Näiteks muutub arusaadav kõne suminaks siis, kui palju inimesi räägib korraga.(24) Sellisel juhul ei haara sõnade tähendus enam meie tähelepanu. Samal põhimõttel toimib ka veekohin, mis maskeerib arusaadava kõne ja muud ootamatud auditoorseid segajad. (25) Kuid maskeeriv heli ei tohi muutuda müraks. Siis on tegemist stressoriga. Delta õppehoones toetavad auditoorset privaatsust helikindlad klaasist ruumid ja helisummutavate paneelidega kabiinid õppe- ja puhkealal ning helisummutavate paneelidega pehme mööbel avatud aladel üle kogu hoone. Vita loomemajas on helikindlad muusikaklassid ja helistuudio.
#000028
Valgustus, visuaalne taju, fotobioloogia ja vaated
#000029
Vita loomemaja neljanda korruse kontoriruumides on ainus otsese loomuliku valguse allikas köögis asuv katuseaken. Mõnda kabinetti jõuab kaudne päevavalgus läbi kollase kleebisega kaetud klaasvaheseina, mõnda pimedast koridorist või printeriruumist. Päevavalgus on seotud meie füsioloogilise ja hormonaalse tasakaaluga. Sinine valgus on päevasel ajal tervisliku talitluse, ööpäevase rütmi, erksuse, meeleolu ja kognitiivse võimekuse toimimiseks vajalik. (26) Teiste lainepikkuste väljafiltreerimine ainult peale kollase tundub meie laiuskraadidel tarbetu ja ebatervislik. Regulaarne igapäevane kokkupuude valguse ja pimedusega loob stabiilse une-ärkveloleku tsükli, mis on vaimse ja füüsilise tervise säilitamiseks vajalik. (27) Unehormooni pidurdavad rakud on just sinise valguse suhtes kõige tundlikumad.
#000030
Kollast filtrit on Vita loomemaja klaasist vaheseintel kasutatud läbivalt. Kuigi tantsusaalis loob kollane toon mängulisi varjundeid, on selle funktsioon õppe- ja tööruumides küsitav. Kas nii on üldse võimalik ergas püsida? Kui loomulikku päevavalgust ei ole võimalik kasutada, saab unisust peletada ka kunstliku valgusega. 2018. aastal avaldatud uuringus selgus, et kontoritöötajate sooritus ja erksus paranesid, kui seinad olid kohtvalgustitega välja valgustatud. (28) Vertikaalselt pinnalt jõuab silma suurem valgushulk – nii hoiab see meid paremini ärkvel.
#000031
Kui Delta õppehoone puhul on vaated jõele ja ümbritsevatele puudele hästi välja mängitud, siis Vita loomemaja puhul ei ole sisehoovi võimalusi eriti ära kasutatud. Mõned puud ja põõsad on paista loomemaja koridorist ja trepikojast, kuid inimesed kontorites ja õpperuumides jäävad nendest hüvedest ilma. Vaated Vita loomemaja kõrgemate korruste stuudiotest naabruses asuvatele hoonetele on siiski mitmekesised ja paeluvad.
#000034
Kaasaegses linnastunud ühiskonnas peetakse stressi ja puudulikke taastumisvõimalusi üha kasvavaks probleemiks ning krooniliste tervisekahjustuste põhjustajaks. (33) Elamine ja töötamine kiiretes ülerahvastatud infoküllastes linnades kurnab vaimseid ressursse (31) ja soodustab nn tehnostressi. Kuidas seda lahendada?
#000035
Otsene kokkupuude loodusega tööajal soosib tervist ja heaolu rohkem kui loodusvaate nautimine siseruumist (33) ning on seotud madalama stressitaseme (34) ja suremusega. (35) Linnade haljasalad, näiteks pargid, toetavad stressi leevendamist ja tähelepanu taastamist tõhusamalt kui tehislik linnakeskkond. (32) Samuti peetakse veemaastikke ehk sinialasid taastavamaks ja tervislikumaks kui rohealasid.(36)
#000036
Viimastel aastatel on ennetavas meditsiinis üha rohkem tähelepanu pööratud looduskümbluse kasulikkusele. (37) Delta keskuse ümbrus saab pakkuda sarnaseid tingimusi nagu Shinrin-Yoku praktika ehk metsakümblus. (38) Erinevad kaasaegsed hüpoteesid, nagu Kaplanite tähelepanu taastamise hüpotees, Ulrichi stressi alandamise hüpotees või Kellerti ja Wilsoni biofiiliahüpotees pakuvad selgitusi ja pooldavad inimese sidet loodusega.(39)
#000037
Sellele kõigele pääseb Delta keskuse lõuna- ja lääneküljest ligi ilma, et peaks kokku puutuma linnakeskkonna stressoritega. Ainuüksi looduslike helide kuulamine suudab närvi- ja hormoonsüsteemi vahendusel esile kutsuda lõõgastumist. (42) Näiteks vee kohin võib liiklusmüra maskeerides tervist kaitsta ja taastada. (43, 44) Vee vulin ja puude sahin toob kasu nii tervisele, heaolule kui ka taastumisele ja loob auditoorse puhvertsooni ülestimuleerivale linnakeskkonnale. Kopenhaagenis, Kölnis ja Düsseldorfis läbi viidud uuringutest selgub, et Delta keskuse ümbrusega sarnased linna sinialad parandavad füüsilist aktiivsust ja sotsiaalset suhtlemist ning toetavad taastumist. (45) Rohe- ja sinialadega looduskeskkond oli ka Tartu Ülikoolile ja Tartu linnavalitsusele hoone kohavalikul tugevaks argumendiks.
#000039
Vita hoone ees asuvas sisehoovis on vähem ligipääsu loodusele. Vita asub tiheasustusega linnaosas ning on ümbritsetud hoonetest. Kuigi seal on mõned peenrad ja puud, domineerib ümbritseva maastiku kujunduselemendina sillutiskivi. Sellegipoolest võib ka tehiskeskkond olla taastav, (46) kui ta ei ole ülestimuleeriv. (47) Kuid mis teeb keskkonna taastavaks? Tähelepanu protsessil on kaks mehhanismi – paeluvus ehk tahtmatu tähelepanu ja pingutus ehk tahtlik tähelepanu. (48) Paeluvusel on tähelepanu taastamisel väga oluline roll, kuna see võimaldab väsinud tähelepanusüsteemil puhata. Tahtlik tähelepanu on kasutuses juhul, kui keskkond ei ole paeluv ja huvi puudub, aga stiimulile peab tähelepanu pöörama sellegipoolest. Pingutust nõudev tähelepanu ajapikku väsib, põhjustades kognitiivsete võimete alanemist.(49)
#000040
Uuringud on näidanud, et 1) kultuurilistel, ajaloolistel ja religioossetel paikadel; 2) vabaaja veetmise kohtadel; ja 3) panoraamvaatega paikadel on kõrge taastav potentsiaal.
#000042
Arhitektuursed elemendid ja erinevate variatsioonide rohkus ehitise fassaadis mängivad taastumisprotsessis olulist rolli. See selgitab ka osaliselt seda, miks rohkete fassaadielementidega ajaloolisi ehitisi tihti taastavateks peetakse. Tallinna Ülikooli kampuse hooned asetsevad väga lähestikku. Kultuurilised ja ajaloolised kihid on sisehoovis nähtavad seal, kus vanad ja uued hooned asuvad külg külje kõrval. Ka esteetiliselt nauditav kogemus võib esile kutsuda taastumist, kui keskkond pakub tähendust sümboolsete seoste, näiteks hoonetele antud nimedega.(51)
#000043
Oma olemuselt ja otstarbelt on Delta õppe- ja teadushoone ning Vita loomemaja erinevad. Mõlemal hoonel on omapärad, mis võivad selle asukaid kas toetada või piirata. Keskkond võib meie psüühilistele ja füsioloogilistele protsessidele mõjuda laastavalt, kuid keskkonnapsühholoogia näitab, kuidas sellega arvestada.
#000044
SILVER STERNFELDT on keskkonnapsühholoog, kes arendab tõenduspõhise disaini valdkonda. Ta on juhtinud erinevaid inimkeskse ruumi projekte koostöös avaliku sektori organisatsioonidega ning töötanud Eesti Kunstiakadeemias ja Tallinna Tehnikaülikoolis õppejõu ja juhendajana. Silver on Keskkonnapsühholoogia uuringud OÜ asutaja.
#000045
MARJU RANDMER-NELLIS on hariduselt toimetaja, varasemalt töötanud loovjuhi ja fotograafina ning hetkel õpib Eesti Kunstiakadeemias keskkonnadisaini erialal.
#000047