“Kui selle ettepaneku mõte on suruda Isamaad ja mind kõnealuses küsimuses põlvili, siis minult seda oodata ei maksa. Riiki ei saa juhtida põlvili.”
#000001
Olenemata faktist, et 164 ÜRO liikmesriiki (193st) kiitsid ÜRO Rändepakti heaks, ei tohi me alla anda! Minu hinnangul Eesti valitsusel polnud mandaati ÜRO Rändepaktiga ning ÜRO Põgenikepaktiga liitumiseks. Riigikogu toetus teemat käsitledes ja hääletades valeinfole ning eksitavale alusdokumendile.
#000003
Rändepakti toetavad ministrid ja parlamendiliikmed tuginevad õiguskantsleri arvamusele justkui rändepakt ei ole siduv. See on eksitav tõlgendus. Õiguskantsler on öelnud, et lepe ise ei ole õiguslikult siduv, küll aga võib osutuda siduvaks poliitiliselt.
#000004
Rändelepe põhjustab tuliseid vaidlusi ka Saksamaal
#000005
Saksamaal, nagu ka Eestis on toimunud ägedad vaidlused ÜRO migratsioonileppe ja selle tagajärgede üle. Paljud artiklid ja teleintervjuud Saksmaal sisaldavad Hamburgi Ülikooli kriminaalõiguse ja õigusfilosoofia emeriitprofessor dr. Reinhard Merkeli väljendatud seisukohti või viiteid nendele.
#000007
Kuna ka Eestis leiavad aset samasuunalised arutelud, tuleb vaadata prof. dr. Merkeli seisukohti ja järeldusi ka Eestis, sest nad on lausa suundanäitava iseloomuga. Prof. dr. Merkeli poolt migratsioonileppe kohta tehtud arvamusavaldused on ülimalt selged ja igaühele arusaadavad. Ma ei ole siiani selle teema kohta midagi paremat ei lugenud ega kuulnud. Antud valdkonna eest vastutavatel isikutel, eriti siin Eestis, on äärmiselt keeruline Prof. dr. Merkeli järeldustele sisuliselt vastu vaielda. Ja siinkohal ei ole tegemist mingite liba-uudiste ega desinformatsiooniga! Saksamaal kandis üks artikkel koguni pealkirja „ Kuidas professor Merkel karistab oma nimekaimu tema valede pärast“.
#000008
Prof. dr. Merkeli järeldused ÜRO migratsioonileppe kohta on ühetähenduslikud ja äärmiselt selged.
#000009
Selleks, et me aga teaksime, kellega meil selle saksa professori näol on tegemist, toon ma siinkohal ära tema curriculum vitae mõned olulisemad nurgakivid.
#000010
Nagu ülal juba nimetatud, on prof. dr. Reinhard Merkel Hamburgi Ülikooli kriminaalõiguse ja õigusfilosoofia emeriitprofessor ja alates 2008. aastast on ta ka Saksa Eetikanõukogu liige. „Saksa Eetikanõukogu“ kujutab endast oma ala asjatundjatest koosnevat sõltumatut nõukogu, mis jälgib „eetilisi, ühiskondlikke, loodusteaduslikke, meditsiinilisi ja õigusalaseid protsesse ning nende eeldatavaid tagajärgi indiviidi ja ühiskonna jaoks, millised hakkavad uurimis-ja arendustegevusega seonduvalt mõjutama inimest eriti just bioteaduste ja nende rakenduste tulemusena“ (Wikipedia, 
#000011
Minu artikkel toob peamiselt ära väljavõtteid prof. dr. Merkeli poolt avalik-õiguslikule raadiojaamale Deutschlandfunk antud intervjuust ja tema väljaütlemisi telekanali ARD stuudiointervjuust. 
#000012
Kõigepealt tekivad seosed, mis ahendavad tegutsemiseks vajalikku mänguruumi ja pikas perspektiivis tekib uus rahvusvaheline õigus.
#000015
Jörg Münchenberg: „Rääkisin sellest leppest Hamburgi ülikooli õigusfilosoofia emeriitprofessor Reinhard Merkeliga ja küsisin temalt kõigepealt, et mis põhjusel on ka tema suhtumine sellesse migratsioonileppesse nii kriitiline, kuigi see ei saa rahvusriikide jaoks olema kuidagiviisi õiguslikult siduv.“
#000017
Prof. dr. Reinhard Merkel: „See lepe toob endaga kaasa olemuslikult olulised õiguslikud tagajärjed. Esialgu puudutab see vaid leppe kohustuslikkuse ja selle tagajärgede küsimust ning mitte selle sisu. Mul on olemas vastuväited ka kõigi sisuliste momentide osas, aga mis puudutab õiguslikku mittesiduvust, siis on asjaolu, et meie föderaalvalitsus sellele viitab, kummaline ja seda kahes mõttes.“
#000018
Prof. dr. Reinhard Merkel: „Meil on selles leppes umbes 90 üksikut kokkulepet – tegelikult on neid üle saja -, milledes on kirjas, et me võtame endale kohustuse. Tegemist on küll poliitilise kohustuse ja mitte mingi otsese õiguslikult siduva kohustusega. Kuid rändega seonduvaid küsimusi reguleerivate õigusnormide tõlgendamisel, ja seda nii rahvusvahelises kui ka siseriiklikus õiguses, ei saa seda lepet ignoreerida ja tegelikult ei tohigi seda üldse ignoreerida.“
#000021
Ning siia lisandub veel üks moment: Rahvusvaheline õigus kui tavaõigus tekib alati riikidevaheliste poliitiliste kohustuste (omavaheliste seoste) baasil. See tähendab järgmist: Kui me viie aasta pärast veelkord sellest leppest räägime, saab meil olemas olema juba terve hulk nii rahvusvahelisel kui ka riiklikul tasandil vastu võetud otsuseid, mille õigusnormide tõlgendamisel on aluseks võetud just selle leppe sätted.
#000024
Viie aasta pärast saab meil olemas olema juba suur hulk uusi rahvusvahelise ja riikliku tasandi otsuseid ja õigusnorme.
#000025
Prof. dr. Reinhard Merkel: Selline eeldus on aga eksitav. Jutt on vägagi olemuslikult olulisest poliitilisest siduvusest. Saksamaa Liitvabariigi föderaalvalitsus kinnitab, et see lepe ei ole meile õiguslikult siduv, ja seda vaatamata asjaolule, et me paneme üheksakümmend korda kirja, et me võtame endale poliitilise kohustuse. Õigusriigina ei saa Saksamaa Liitvabariik oma valitsusala tegevuses ja ka õigustasandil lihtsalt niisama tagasi tõmbuda ja öelda, et see ei ole absoluutselt siduv ja et see on poliitiline tahe. Ja nüüd tuleb selle argumendi otsustav moment: Iseenesestmõistetavalt võivad Maroko või Somaalia või Afganistan võrreldes sellise õigusriigiga nagu seda on Saksamaa Liitvabariik palju lihtsamalt oma seisukohtadest taganeda ja öelda, et see ei ole ju õiguslikult siduv. Ja siinkohal olgu veelkord öeldud: Rahvusvaheline õigus kui tavaõigus tekib alati eelpool nimetatud viisil, ja kui millelgi on juba õiguslikud tagajärjed, siis muutuvad nende kokkulepete vastavad sätted edaspidi tõlgenduskriteeriumideks ka kohtute tegevuses. Asja mõistusepäraselt vaadates ei olegi ausalt öeldes olemas mingit võimalust selles üldse kahelda.
#000027
Rahvusvaheline õigus kui tavaõigus tekib alati riikide vaheliste poliitiliste siduvate kokkulepete (kohustuste) baasil (soft law). „Asja mõistusepäraselt vaadates ei olegi ausalt öeldes olemas mingit võimalust selles üldse kahelda“.
#000028
„Täielikult ignoreeritakse sotsiaalseid, kultuurilisi ja usulisi probleeme“.
#000031
Küsimus: Härra Merkel, vaatamata kõigele sellele on olemas ka üks erinevus. Meil on olemas põgenike lepe, mis käsitleb spetsiaalselt just põgenikke, ja siis on olemas ka veel rändelepe. Ka ÜRO teeb siin väga selget vahet.
#000032
Prof. dr. Reinhard Merkel: See on õige ja peabki tegema vahet. Me oleme kohustatud võtma vastu põgenikke Genfi põgenike konventsiooni mõttes. Siin ei ole üldse midagi arutada. Tegemist on konventsiooni mõttes poliitilise tagakiusamise ohvritega ja Euroopa õiguse olemasolevate regulatsiooni kohaselt kuuluvad siia ka sõja ja kodusõdade eest põgenevad inimesed. Need inimesed tuleb siin vastu võtta.
#000033
Küsimus: Härra Merkel, kui nüüd vaadata, kes selle leppe tagasi lükkavad – need on Ungari, flaami natsionalistid, Saksamaa Afd; need on ka Austria Vabaduspartei (FPÖ) parempopulistid – seega on poliitilisest seisukohast vaadatuna tegemist grupeeringuga, mille eesmärgiks on üsna ühemõttelised arengud.
#000036
Prof. dr. Reinhard Merkel: Mida ma pean selle kohta ütlema? Ma ei tunne absoluutselt mingit sugulust selliste poliitiliste suunitlustega. Ma räägin siin kui teadlane ja sellisena ma ennast ka tunnetan. Ma lugesin selle leppe rida realt läbi, mis oli minu jaoks seotud teatud pingutusega ja mis on juriidilises mõttes asjaarmastaja jaoks, ka kogu läbipaistvuse juures, ilmselt täiesti võimatu. Ma ei oska seda muud moodi kommenteerida kui öelda, et siin on muidugi tehtud vigu ka asja sisu edastamisel. Kohe alguses oleks pidanud ütlema, et lepe sisaldab probleemseid momente ja et me arutame veel selle üle ja ei hakka kohe massirändele kiidulaulu laulma, mida ma pean täiesti sobimatuks. Ja siis need leppes sisalduvad jämedad ühekülgsed lähenemised. Ühes kohas on kirjas, et me võtame endale kohustuse võidelda rassismi, sallimatuse ja veel kahe, kolme muu asja vastu ja järgima neid põhimõtteid.
#000037
Ülimalt küsitav põhieeldus (dogma) ja kohustuste täielik asümmeetria
#000038
Lugeja noogutab pead. Ja siin on seal kirjas: „Vaid sisserändajatele suunatud“. Selles sisalduv asümmeetria on ülimalt ebaõiglane. Sallimatuse ja rassismi fenomenid on täiesti olemas ka sisserändajate hulgas ja seda siis juba kohaliku elanikkonna suhtes. Asjaolu, et selliseid nähtusi isegi mitte ei mainita, iseloomustab seda lepet ühekülgsena ja rändele kiidulaulu laulmine näitab seda sinisilmsena.
#000039
Küsimus: Kas Te oleksite soovinud, et Saksamaa föderaalvalitsus või ka parlament oleks seda küsimust veelgi süvendatumalt avalikult arutanud? AfD teeb endale just sellega reklaami, et nemad olid need, kes selle teema esiplaanile surusid. Teisalt toimus ju ka parlamendi täiskogu istungitel kuulamisi ja aktuaalseid arutelusid. Aga siiski: Kas seda teemat on avalikult liiga vähe arutatud?
#000040
„Oma poliitiliselt olemuslike tagajärgede mõttes saab sellest leppest selle riigi üks kõige olulisemaid tulevikuküsimusi. Parlamendi jaoks on tegemist kõige ehtsama olemusliku teemaga“.
#000041
Prof. dr. Reinhard Merkel: Jah! Tegemist ei ole lihtsalt etteheitega, mida saab teha föderaalvalitsusele. Meedia oleks pidanud tugevamalt algatama avaliku diskussiooni, tegema seda tugevamalt ja loomulikult varem. Aga valitsusparteid tegid juba selle vea, et tõstatasid seda teemat Bundestagis küll siin ja seal ning nii-öelda möödaminnes, aga nad oleksid pidanud tegema sellest Bundestagis toimuva suure arutelu tingimata just domineeriva, kui mitte koguni kõige tähtsama küsimuse. Oma poliitiliselt olemuslike tagajärgede mõttes saab sellest leppest selle riigi üks kõige olulisemaid tulevikuküsimusi. Parlamendi jaoks on see olemusliku tähtsusega. Selles osas pean ma ausalt öeldes häbiga tunnistama, et see oli tõepoolest just AfD, kes selle teema niisugusel viisil parlamendi ette tõi. See ei ole mingi kiitus AfD-le, küll aga on see laitus teistele parteidele.
#000042
Küsimus: „Teisalt tõstatub küsimus: Kui nii palju riike seda lepet toetab, kas nad on siis kõik naiivsed?
#000043
Prof. dr. Reinhard Merkel: „Ma ütlen Teile midagi. Lepet toetanud 180-st riigist on sada riiki meie kriteeriumide järgi paariariigid ehk ebademokraatlikud riigid. Kui see neile kohustusi tekitama hakkab, vilistavad nad selle peale laias kaares. Paljud teised on päritoluriigid ja nad ütlevad, et see pakt võib ju meie jaoks hea olla, aga kui asjad peaksid halvasti minema, siis me ignoreerime seda. Ja mis puudutab tegelikke ehtsaid õigusriike, siis neis on oluline osa rahvastikust skeptiline.“
#000045
„Ma olen üsna kindel, et riigid hakkavad esitama oma tingimusi ja mõni nädal pärast Marrakechi otsust esitatakse see lepe ÜRO peaassambleel resolutsioonina ja seal esitatakse veel palju rohkem tingimusi. Rahvusvahelises õiguses on see võimalik ja seda on ikka ja alati praktiseeritud. Ma arvan, et ka Saksamaa valitsus peaks seda tegema.“
#000046
Ka teised Saksa riigi- ja rahvusvahelise õiguse asjatundjad ÜRO leppe kohta:
#000048
Riigiõiguse spetsialist professor Klement, Mannheim ajakirjale „BILD“: Mitte siduv ei tähenda ju seda, et paktil ei saa olema tagajärgi. „Haldusalased ettekirjutused“ muudavad „pehme õiguse“ („Soft Law“) kiiresti „rangeks õiguseks“. Ja veel: Pakti kehtestamiseks vajalik poliitiline mehhanism on ammu olemas: selleks on ÜRO Peaassamblee „Rahvusvahelise Migratsiooni kontrollfoorum“.
#000049
Rahvusvahelise õiguse spetsialist professor Herdegen, Bonn ajalehele „WELT“: Pakti 32 leheküljel lähevad tegelikud probleemid kaduma. Tegemist on mitte migratsiooni puudutava vaid migratsiooni jaoks väljatöötatud paktiga ... ”Me liigume „sisserände õiguse“ suunas. „ÜRO inimõiguste ülemvolinik“ juba räägibki sellest õigusest.
#000050
Ida-Tallinna keskhaiglas sündisid aasta esimesed kolmikud
#000055
Kommentaarid artiklile “Helen Hääl: ÜRO rändepakti vaidluses ei tohi alla vanduda”
#000057
oehhh....no otsige endale mingi tark inime
#000058
“Ühetoalisse korterisse last ei too”- Arvamusfestivali arutelu “Kuidas saada palju lapsi?” kokkuvõte
Isamaa volikogu keskendus julgeolekule ja eesti keelele
Edgar Savisaar pääses tervislikel põhjustel kohtumenetlusest
Aivar Kivisiv: õuesport ja tervena elatud aastad
#000061
“Ühetoalisse korterisse last ei too”- Arvamusfestivali arutelu “Kuidas saada palju lapsi?” kokkuvõte
#000062
Isamaa volikogu keskendus julgeolekule ja eesti keelele
#000063
Edgar Savisaar pääses tervislikel põhjustel kohtumenetlusest
#000064
Aivar Kivisiv: õuesport ja tervena elatud aastad
#000065
Kontakt Toome igapäevaselt lugejate, vaatajate ja kuulajateni arutamist väärivaid teemasid erinevates valdkondades. Eesti Uudiste väike isamaaline toimetus edastab uut infot nii helis, pildis kui tekstides.
#000066
Toome igapäevaselt lugejate, vaatajate ja kuulajateni arutamist väärivaid teemasid erinevates valdkondades. Eesti Uudiste väike isamaaline toimetus edastab uut infot nii helis, pildis kui tekstides.
#000067