Diabeet ehk suhkrutõbi on energiaainevahetusehäire, mis on tingitud kõhunäärme vähesest insuliinitootmisest või insuliini toime nõrgenemisest ja insuliini eritumise puudulikkusest. Normaalseteks veresuhkru väärtusteks (tühja kõhuga!) loetakse 3,5 – 5,5 mmol/l. Eristatakse I. tüüpi e. insuliinsõltuvat ja II. tüüpi e. insuliinsõltumatut diabeeti. Diabeetikute arv maailmas suureneb kiiresti ning enamik neist on II. tüübi diabeetikud. Seda seostatakse elanikkonna vananemisega ja eluviisi muutustega.
I. tüüpi diabeet kuulub haiguste rühma, mida nimetatakse autoimmuunhaigusteks, mida ei ole võimalik ennetada. kui immuunsüsteem, mis tavaliselt aitab organismil võidelda bakterite ja viiruste vastu, ründab nüüd enda organismi. Diabeedi korral ründab immuunsüsteem kõhunääret (pankreast), täpsemalt neid rakke, mis toodavad insuliini. Kui pankreas ei tooda enam piisavalt insuliini, kujuneb välja diabeet. Insuliin on vajalik, et veres ringlev suhkur ehk glükoos rakkudesse viia. Rakkudele on glükoosi vaja energia tootmiseks. Glükoos jääb vereringesse, mistõttu veresuhkru tase tõuseb, samal ajal kui rakud nälgivad.
Kui insuliini on organismis vähe, jääb verre liiga palju suhkrut
Liigne suhkur eritub neerude kaudu uriiniga, viies kaasa vedelikku. Selle tagajärjel uriinikogused suurenevad, tekib pidev janutunne ning kaalulangus. Lisaks võib esineda:
#000000
suurenenud söögiisu ning naha sügelust.
Haavad paranevad aeglaselt ning öösiti tekivad säärelihaste krambid.
#000001
Insuliinipuudus ja I. tüüpi diabeedi avastamise hilinemine võivad viia ketoatsidoosi kujunemisele, mis on tingitud happeliste ainete kuhjumisest organismis. Happemürgistuse sümptoomideks on:
#000002
väljahingatava õhu atsetoonist tingitud hapukasimal lõhn. Seisund viib jätkudes unisusele ja teadvusekaotusele.
#000003
Diabeetiku organismis insuliini ei toodeta, seetõttu on vajalik eluaegne asendusravi iga päev insuliini süstides
Diabeetik vajab basaalinsuliini, mis katab insuliini vajaduse öösel ja söögikordade vahel. Toidukordade eel süstitakse kiiretoimelist insuliini, mille ülesandeks on talletada toidust saadavad toitained ning vältida liigset veresuhkru tõusu peale sööki. Lisaks insuliinravile on vajalik täpselt järgida oma toitumist. Toidukoguste hindamine ja planeerimine söögikordade kaupa (eriti süsivesikute arvestamine) ning vere suhkrusisalduse mõõtmine aitavad diabeetikul leida just temale sobivad insuliiniannused. Liikumine ning aktiivsed eluviisid, mis tugevdavad insuliini toimet ning langetavad veresuhkrut, on suhkruhaige elus sama tähtsad kui insuliin.
Mida stabiilsemana hoitakse veresuhkru tase, seda aeglasemalt tekivad tüsistused
Tõsisemad komplikatsioonid veresoonte poolt põhjustavad infarkti, insulti, gangreeni, nägemise kaotust ja neerupuudulikkust. 1. tüüpi diabeedi haigetel on neeru veresoonte kahjustuse tagajärjel kujunev neerupuudulikkus põhiliseks surmapõhjuseks.
II. tüüpi diabeet tekib tavaliselt ülekaalulistel inimestel vanuses 45 ja rohkem
Haigus ja sümptomid arenevad vähehaaval ja on tingitud sellest, et insuliini tootmine kõhunäärmest väheneb järk – järgult, mitte järsult nagu I. tüüpi diabeedi puhul. Kuigi järjest kasvav ülekaalulisuse probleem laste ja noorukite seas tõstab riski haigestuda diabeeti juba nooremas eas. Umbes 90% kõikidest diabeetikutest on II. tüüpi diabeetikud. Tervist mõjutavad eluviisimuudatused võivad vähendada II tüüpi diabeeti haigestumise riski, mis enamasti kaasneb vananemise ja istuva eluviisiga.
#000004
pankreas ei tooda enam piisavalt insuliini
pankreas toodab küll insuliini, kuid organismi rakud ei kasuta insuliini korrapäraselt, mida nimetatakse ”insuliinresistentsuseks”. Organismi rakud kaotavad tundlikkuse normaalse insuliini taseme.
#000005
Esmane ravi on dieet, kehakaalu kontroll ja füüsilise koormuse suurendamine. Kui vaatamata sellele püsib veresuhkur kõrge, tuleb raviskeemi lisada tabletid või mõnel juhul ka insuliin.
#000006
Eelnevad südame- ja veresoonte haigused
#000007
Füüsilise koormuse, elustiili muutmise ja kaalu langetamisega on võimalik veresuhkru väärtuseid parandada ja II. tüüpi diabeeti haigestumist edasi lükata või vähendada haigestumisriski
#000008
suukuivus, janu, väsimus võivad avalduda tagasihoidlikult või üldse puududa;
#000009
Alates 45–ndast eluaastast mõõtke oma veresuhkrut vähemalt korra aastas, kui teil esinevad ka riskifaktorid, kui teil aga puudub eelnev risk, siis soovitatakse veresuhkrut kontrollida iga 3 aasta tagant.
Tüsistusi saab vältida või vähemalt nende teket aeglustada adekvaatse suhkruhaiguse raviga.
Toituge korrapäraselt ja tervislikult, hoides kehakaalu normipiirides
#000010
Mõõdukas kehaline aktiivsus on vajalik igas eas inimestele ja see on üks tervisliku elustiili alustalasid
Väheliikuvatel inimestel on rohkem terviseprobleeme, kui kehaliselt aktiivsetel. Vähene kehaline aktiivsus ja ülekaalulisus on üheks põhjuseks diabeeti haigestumisel. Mõõduka ülekaaluga inimeste kehakaalule mõjub füüsiline aktiivsus eriti efektiivselt, kuid väga suure ülekaaluga inimestel mõjub juba isegi jalutuskäik väga positiivselt, eriti kui seda järk-järgult pikendada või kiirendada.
Füüsiline aktiivsus parandab vererasvade tasakaalu ja avaldab soodsat toimet südame-veresoonkonnale, lisaks:
#000011
Tõstab nn hea HDL-kolesterooli taset
Parandab ja soodustab veresoonte ahenemise korral uute veresoonte moodustumist
#000012
Hüpoglükeemia on eriline seisund, mille põhjustab liiga madal veresuhkru tase – alla 3,0 mmol/l. Väga kiiresti võib areneda hüpoglükeemiline kooma ehk teadvusetus, mis eluohtlikkuse tõttu võib nõuda meditsiinilist abi. Hüpoglükeemia võib ilmneda järgmistes olukordades:
#000013
tavalise insuliinidoosi katteks on tarbitud oluliselt vähem süsivesikuid (kiirustate ja jätate söögi pooleli; olete isutu ja sööte vähem);
tehtud on tavalisest suurem insuliini doos – ekslikult või tahtlikult (kiirustades või halva valgustuse puhul)
süstitud oluliselt suurema koguse; tahtlikult valitud suurem doos, kuid toit sisaldas süsivesikuid arvatust vähem);
tavalisest oluliselt tugevam füüsiline koormus (kõndimise asemel jooks liiklusvahendile rutates, kodune kiirustav suurpuhastus, ootamatu füüsilise koormusega tööülesanne);
alkoholi tarvitamine – isegi mõõdukates kogustes on suhkrut alandava toimega;
ettevaatust ka kevadel, kiirel ilmastiku soojenemise perioodil ja reisimisel.
#000014
Loetletud nähtude puhul tuleb pikalt mõtlemata kohe süüa–juua kergesti imenduvaid süsivesikuid (kui puudub allergia, siis sobib hästi mesi, šokolaad; keele alla suhkur!)
Vajadusel kutsuge kiirabi, kui seisund ei parane!
#000015