Toitainevaesel mullal kasvavad küpsed metsad ei leevenda kliimasoojenemist
#000005
"Mõte, et loodus, meid päästab, ei pruugi olla õige," ütleb Niinemets. Autor/allikas: Mel Lintern/CSIRO
#000006
Noored puistud aitavad kliima soojenemisega võidelda, sest seovad hästi õhku paisatud süsihappegaasi. Paraku pole vanematest metsadest samasugust abi, kuna nemad tõstavad CO2 abil oma kasvupinnase viljakust, selgub rahvusvahelisest uuringust.
#000007
Süsinikdioksiid ehk CO2 satub atmosfääri peamiselt fossiilsete kütuste põletamisel ning põhjustab kliima soojenemist. Kuni tänaseni on CO2 sisaldus meid ümbritsevas õhus üha tõusnud.
#000008
Senised uuringud noorte puudega on näidanud, et kõrgem CO2 kontsentratsioon tõstab taimede fotosünteesivõimet. Nii hakkavad noored puud kiiremini kasvama. Sealjuures leevendavad noored metsad oluliselt CO2-stressi. Teadlasi hakkas huvitama, kas ka vanemad puistud reageerivad süsinikule samamoodi.
#000009
Sydney Ülikooli teadlaste juhtimisel tehti EucFACE-nimeline eksperiment. Selle eesmärk oli välja selgitada, kas ka looduslikud küpsed metsad on kõrgema CO2-sisalduse tingimustes suurema juurdekasvuga. Uuring viidi läbi toitainevaesel pinnasel kasvas metsas Austraalias. Tulemuseni jõuti koostöös teiste riikide teadlastega, kelle hulka kuulusid Eesti Maaülikooli professor ja teaduse tippkeskuse EcolChange juht Ülo Niinemets ning vanemteadur Astrid Kännaste.
#000010
Kasvamise käigus võtavad puud fotosünteesi jaoks vajalikku CO2 õhust. Sestap oleks loogiline arvata, et kui gaasi sisaldus õhus tõuseb, kasvavad puudki kiiremini. Nii ümbritsetigi katse jaoks väikesed metsaalad konstruktsioonidega, milles olevad pumbad rikastasid õhku CO2-ga.
#000011
Mõõtmise tulemused näitasid, et puud sidusid õhust lisakoguse CO2 ja see suurendas puude fotosünteesi taset. Teadlased oletasid, et suurenenud fotosüntees mõjutab soodsalt ka puude kasvu. Ometi ei kasvanud puud kiiremini, millest tekkis küsimus: kuhu süsinik läheb?
#000012
Puud kasutavad süsinikku teadupärast mitmel erineval otstarbel. Teadlased uurisid seega kõiki võimalikke protsesse, milleks süsinik kulub ja kuhu talletub.
#000013
Nimelt, puud peavad kasvatama igal aastal uusi lehti ja juuri. Putukad kahjustavad lehti ja pungi, mis langevad maapinnale varisena. Lehtede kaudu vabanevad õhku biogeensed lenduvühendid, mille koostisosaks on süsinik. Süsinik kulub ka energiaks, mis on vajalik hingamistegevuseks ning samuti eritub ta õhku puude hingamisel.
#000014
Lisaks kasutavad puud süsinikku sümbioosiks seentega ehk mükoriisa elutegevuseks. Vastutasuks saavad nad seeneniidistiku kaudu mullas sisalduvaid toitaineid, sealhulgas fosforit ja lämmastikku. Kui mükoriisa sureb, muutub ta toiduks mikroobidele, kelle hingamisprotsessis vabaneb samuti süsinik.
#000015
Pinnases toimuvast saab aimu, kui mõõta CO2 hulka maapinna kohal. Kui liita kõik need mõõtmistulemused kokku, saab hinnata süsiniku bilanssi ning seda, kui palju süsinikku vabaneb puu kasvades keskkonda.
#000016
Uuring näitas, et õhku juurde lisatud süsinik vabanes küllaltki kiiresti tagasi atmosfääri. Aga kuidas? Nimelt kasutasid täiskasvanud puud lisandunud süsinikdioksiidi suhkrute tootmiseks. Paraku ei saanud nad suhkruid kasutada kasvamiseks, sest kasvasid liialt toitainevaeses mullas. Suhkrud kulusid hoopis mullas elavate mikroorganismide "toitmiseks".
#000017
Nõnda ei jäänudki lisatud süsinik ökosüsteemi püsima. Pool lisatud süsiniku kogusest eraldus puude hingamise ja pool pinnases elavate mikroorganismide hingamise kaudu.
#000018
"Meie mõõtsime eukalüpte, mis on väga tugevad isopreeni ja monoterpeenide emiteerijad. Austraallastel endal sellise mõõtmise kogemust ei ole."
#000020
Niinemets peab tulemusi üllatavateks, sest levinud hüpoteesi järgi seovad puud kasvades üha rohkem süsinikku ära. Uuring seda aga ei kinnitanud.
#000022
"Kõik ütlevad, et metsad seovad tulevikus rohkem, aga nüüd selgub, et ei puhverda need metsad midagi. Mõte, et loodus, meid päästab, ei pruugi olla õige."
#000023
Teadlased näevad kliimamuutustes ohtu metsade säilimisele
#000027
Markus Pau: metsa püsimisest ja majandamisest
#000028
Austraalia metsatulekahjudes kannatada saanud koaalad pääsevad taas koju
#000031
Margus Emberg: puidukasutuse positiivne mõju kliimale avaldub kohe
#000032
Maa järgmine hiidmanner võib suuresti olla elukõlbmatu
#000036
Astronoom: virmalisi näeb sageli veel kolm-neli aastat
#000037
Suur linn teeb linnu silmad väikseks
#000039
"Pealtnägija": kukkurhuntide ellu äratamine kütab kirgi ja kombib eetikapiire
#000040
Geneetikutel õnnestus järjestada väljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d
#000041
Lillepõldude liigirikkusega tasub piiri pidada
#000042
Müüt või tõde: külma kivi peal istudes saab põiepõletiku
#000044
Muinasaegse Eesti moevärv oli tumesinine
#000045
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000054
Doktoritöö: hundid on paremad isad kui koerad
#000056
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000057