Õues mängimine paneb lastel südame natukene kiiremini tööle ja kiirendab hingamissagedust. Sellist mõõdukat aktiivsust vajab laps päevas minimaalselt 60 minutit. Autor/allikas: Flickr Creative Commons/Nick Chapman
#000005
Liikumisest hoidumise põhjus võib olla selles, et nende inimeste võimalused liikuda on olnud lapsepõlves piiratud.
#000007
Õues mängimine, matkamine, palli viskamine ja kinni püüdmine, hüppamine, müramine, puu otsas turnimine, rattasõit ja ujumine on tegevused, mis arendavad välja juba väga varases nooruses inimese põhilised liigutusvilumused, ja koordinatsiooni ning laovad aluse kehalisele töövõimele. “Kui seda ei juhtu, ei saa temast suure tõenäosusega kunagi ka liikumist nautivat täiskasvanut. Tal puuduvad selleks vajalikud oskused, positiivsed kogemused ja usk sellega hakkama saamisse,” lausub Hannus.
#000008
Nimetatud tegevused panevad südame veidi kiiremini tööle ja kiirendavad hingamissagedust. Täna õhtuks on sarnast kehalist aktiivsust päeva jooksul kokku vähemalt tund aega kogenud keskmiselt alla viiendiku Eesti lastest.
#000009
“Tervise arengu instituut leidis, et vaid umbes 16 protsenti Eesti 11-15-aastastest õpilastest liigutab end hea tervise ja normaalse arengu jaoks minimaalselt vajalikul määral. See on 60 minutit päevas,” täpsustab Hannus. See tähendab, et 84 protsenti noortest seda ei tee ja nende tervis on ohus.
#000010
“Nad tahaksid vahetunnis rohkem liikuda, kui koolimajas oleks selleks turvalised võimalused,” selgitas teadur. “Kolmanda kooliastme lapsed on öelnud ka seda, et nad oleksid nõus isegi pikema koolipäevaga, kui vahetunnid oleksid õue mängima minemiseks piisavalt pikad.”
#000012
TÜ liikumislabori liikumispaus on hea võimalus õpilased vahetunnis liikuma panna. Tutvu teiste liikumispausidega siin.
#000013
Õues mängimist igatsevad Eesti laste kõrval ka Kanada lapsed. Sealsed teadlased räägivad helikopter-lapsevanematest, kellel on pidev soov oma lapsi nö helikopteritena jälgida. “See on arusaadav,” on nähtust kirjeldav Hannus mõistev. “Meedia edastab meile iga päev sõnumeid, et lapsed lähevad õues kaduma ja loomulikult tekitab see väga suurt muret.”
#000014
“Vanematele tundub, et elu on väga ebaturvaline, aga kui vaadata fakte, pole elu Kanadas olnud kunagi nii turvaline nagu praegu. Sellepärast tegeletakse seal lapsevanemate toetamisega, et aidata neil teha otsus lapse õue mängima saata,” kirjeldab teadur. “Toas liikudes on laste aktiivsus oluliselt väiksem kui õues.”
#000015
Hannuse sõnul kipub Eesti praktika olema selline, et algklassi laste liikumisele pööratakse rohkem tähelepanu ja neid saadetakse ka vahetundidel õue mängima, aga ka vanemad õpilased liiguksid hea meelega rohkem.
#000016
Kuid spordipsühholoog Hannus ja teised TÜ liikumislabori eestvedajad teavad, et näpuga kellegi suunas viibutamine ja hirmutamine ei aita.
#000018
Liikumislabori eesmärk on välja pakkuda lahendusi. Sellepärast ollakse loomas ideepanka, kuhu kogutakse kokku kõikvõimalikud ideed lastele ja noortele liikumisvõimaluste pakkumiseks. Koolid ja lapsevanemad saavad sealt valida sellised, mis neile kõige paremini sobivad. “Ise valimine ja ise otsustamine on selliste sekkumiste juures väga oluline, näitavad ka teaduslikud uuringud,” lisas Hannus.
#000019
Hea näide on arhitektuuribüroo b210 lauatennise projekt, mille järgi on juba mitme kooli lapsed ehitanud endale tööõpetuse tunnis lauatennise laua. Ise ehitatud laua taga tundub ka laste mängurõõm suurem olema. Laua ehitamise juhendi saab alla laadida siit.
#000020
Psühholoog ja Tartu ülikooli spordipsühholoogia teadur Aave Hannus esineb sel reedel, 30. oktoobril Tartu loodusmajas toimuval teisel liikumisfoorumil ettekandega “Kellest sõltub laste liikumisaktiivsus?”.
#000021
Uuring: laste trenniajast möödub aktiivselt liikudes vaid kolmandik
#000022
Sporditeadlased arendavad laste kehaliste oskuste edendamiseks mänge
#000023
Video: viis soovitust, kuidas koolilapsed rohkem liikuma panna
#000024
Kuidas kool lapsed liikuma aitab?
#000025
Füsioterapeut: jutt õigest rühist on iganenud
#000028
Koroonaviirusega nakatumine on tõusuteel, ringi liigub palju uusi tüvesid
#000029
Vanemate vaktsiinipelgus võib tagasi tuua ohtlikud lastehaigused
#000031
Eesti inimesed saavad lapsi üha enam peale "parim enne" möödumist
#000033
Vähk kimbutab noori üha sagedamini
#000036
Miks peaks tegema päevas just 10 000 sammu?
#000045
Viis praktilist tervisesoovitust: kahe trennikorra ja 10 000 sammu müüt
#000053