Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000002
Õpetab õpilastele inimeseks olemise kunsti
#000003
Ott Maidre tuli Tartu Tamme gümnaasiumi bioloogiaõpetajaks ülikoolilõpetanu kohta tavatult suure kogemuspagasiga – õpingute ajal oli ta töötanud psühhiaatriakliinikus hooldajana, Soomes abiõpetajana, ringijuhina ja vabatahtlikuna skaudilaagris. Igast ametist on Maidre midagi kõrva taha pannud.
#000005
„Kolme aasta vältel nägin kõike, mida võimalik näha,” kommenteerib Maidre. „Kriisiolukordi, mitmesuguseid peresid. See muutis närvid raudseks. Kui asi läheb kriitiliseks, siis tean, mida tasub teha ja mida mitte. Ei tasu üle reageerida ega paanitseda. Tõsi, kui poleks olnud toetavaid kolleege, ei oleks seal vastu pidanud.”
#000011
„Sain mitteformaalse hariduse kogemuse,” ütleb Maidre. „Ja tõdesin, et ringijuhendajana on palju raskem töötada, sest pead leidma viise seostada tegevust formaalse haridusega. Olema hästi loov. Enamik aega kuluski tundide ettevalmistamisele. Eks ma panin mööda ka vahel, aga õpilased andsid tagasisidet, olid mõistvad.”
#000013
Maidre ei tahtnud magistrantuuri ühe ropsuga läbida ja leidis võimaluse kandideerida Comeniuse programmis õpetaja vahetuspraktikale. Nii sai temast aastaks Joensuus abiõpetaja.
#000014
„Tugistruktuure on Soomes palju rohkem kui meil, probleemsed õpilased pannakse väiksematesse klassidesse ja klassis on abiõpetajad,” kirjeldab Maidre. Eestist erinev on ka töökultuur. Kui tööpäev lõpeb, lähevad õpetajad koju ega tegele rohkem tööga.
#000015
„Õpetajad olid Soomes rahulolevad. Nägin, et nad väärtustavad iseennast, sest neid väärtustatakse,” sõnab Maidre. Esimest korda oma pedagoogilise karjääri jooksul märkas ta, kuidas pole pidevat tormamist ja aega jääb ülegi. Muutusid ka enda käitumisharjumused: Maidre hakkas tähelepanu pöörama toitumisele, tegema sporti, rohkem raamatuid lugema. Valmis magistritöö.
#000016
Eelmisest sügisest on Ott Maidre tööl uues Tartu riigigümnaasiumis – Tamme gümnaasiumis. Ja ikka kohe täie rauaga: annab bioloogiatunde, on klassijuhataja ja kooli uurimistööde koordinaator.
#000017
„Meie juhtkond on väga mõistlik,” kiidab Maidre. „Meil olid õpilaste esinduse, õpetajate ja juhtkonnaga arutelupäevad, kus defineerisime oma kooli väärtused. Olime arutelul kõik võrdsed. Oli tore näha, kuidas mõtted arenesid. Minu kooliajaga võrreldes on õpikäsitus ja koolikorraldus ikka drastiliselt muutunud.”
#000019
Õppeaasta algul küsis Maidre kümnendikelt, millises klassikeskkonnas nad tahavad olla. Sõbralikus ja kokkuhoidvas, kuulis õpetaja vastuseks.
#000020
„Nad kõik on ägedad ja huvitavad inimesed. Pean suheldes leidma tee, kuidas kõigini jõuda,” kõneleb Maidre. „Paar õpilast annavad alati tagasisidet, kui leiavad, et midagi võiks teisiti olla. Algul oli see raske. Aga kui tunnistad oma vigu ja ütled, et ma pole kõndiv Vikipeedia, siis õpilased mõistavad. Vigade tunnistamine on seesmise arengu tulemus.”
#000021
Maidre tõdeb, et klassiga suhtluses on ta mõnikord lubanud endale liiga palju, sest sarkastilise inimesena kipub kõike kommenteerima.
#000022
„Ka mu klass on sarkastiline, unustan vahel, et pean oskama piiri pidada. Võin nalja visata, aga ei tohi kellelegi haiget teha,” sõnab Maidre. „Olen kogenud ka õpilaste fantastilist irooniat. Ma ei tunne end haavatuna. Kuid ei saa eeldada, et kõik saavad naljast ühtemoodi aru. Rääkisime ka klassiga sellest.”
#000023
Eelmisel aastal oma õpilastega arenguvestlustel koges Maidre teadmatust – noored ei tea, milliseks inimeseks nad tahavad saada. Pigem nähakse end mõnes ametis. Vaid üks õpilane tahtis saada heaks isaks. Kuid jutuajamise tulemusena hakkasid noortel mõtted liikuma.
#000024
„Kõige tähtsam on jääda ka väsinud peaga säravaks, kuulata ära, mis õpilastel öelda on,” ütleb Maidre. Ta leiab, et esimese aastaga on muutunud nii tema kui õpilased.
#000026
Maidre sõnul on ta hakanud koolis ka suuremat pilti nägema. Pole enam niisama lahmimist ja kõik on muutunud süstemaatilisemaks. See kehtib ka uurimistööde koordinaatori ameti kohta, mis on Maidre õlul.
#000028
„Meil polnud kellegagi oma kogemustest rääkida,” kahetseb Maidre.
#000031
Aga üks asi meie hariduselus ei meeldi Maidrele absoluutselt – meeste püha lehma staatusse panek. See stereotüüp on häiriv, meestele andestatakse liiga palju ja pigistatakse probleemide korral silm kinni.
#000034
Maidre arvab, et oleks hea vahetada korraks töökohta või positsiooni. Sest kui jääd kauaks ühele kohale, kaob kõrvaltvaataja efekt.
#000037
„Kuid armastan õpetajaametit liiga palju, et sellest loobuda. See on väsitav, aga selle kaudu defineerin end kõige paremini. Kui ma ei oleks õpetaja, kaoks suur osa minust ära,” ütleb Maidre.
#000038
2008 kevad – ... Tartu Raatuse gümnaasium, ­keemiaõpetaja
2008 suvi – Kandersteg International Scout Center (Šveits), vabatahtlik
2008–2011 – TÜ psühhiaatria­kliiniku lasteosakond, ­hooldaja
2013–2014 – Joensuun Peruskoulu, abiõpetaja
2015 – ... Tartu Tamme gümnaasium; bioloogiaõpetaja, uurimistööde koordinaator
#000040
Tartu Tamme gümnaasiumi bioloogiaõpetaja ja õppesuundade juht:
#000042
Ott on moodsa aja õpetaja. Ta on väga tegus, hea ja abivalmis kolleeg. Võtab päris palju avalikkuses sõna ning mulle tundub, et lisaks 24 aktiivsele ööpäevatunnile toimub ta „teine elu” Facebookis. Õieti on neid raske eristada, kuna ka osa tööst korraldab Ott seal. Eriliselt imetlen tema energiat ja tõsist huvi tegelda oma klassikollektiivi ja õpilastega nende hea käekäigu nimel. Ott paistab olevat ka uurimistööde fänn ning kuna ma enda kohta seda eriti öelda ei saa, siis on mul temalt neis asjus üht-teist õppida. Erialaselt arutame mõnikord, kuidas kontrolltöö küsimusi selgemalt ja paremini esitada või kuidas mõnd teemat õpetada. Põnev on koos mõelda ka mõne raskema ülesande lahendusele.
#000043
Õpilaste käitumisprobleemid tunnis: kuidas õpetajaid nende ennetamiseks ja lahendamiseks paremini ette valmistada?Mõni algus on eriti raske – jutt õpikutest Heaks õpetajaks õpitakseHaridus ja raamatud on kõige parem vits vaenulike inforünnakute vastuKoolid tähistasid eesti kirjanduse päeva
#000048