Viimsi kooli lapsed jooksevad teadusringidele tormi
#000001
Teaduse populariseerimise konkursil suutsid kõrgkoolidega rinda pista ja saada tegevustoetuse ka kuus üldhariduskooli. Suurima noosi (6400 eurot) napsas Viimsi kool.
#000002
Maailma suurim eestikeelne kool Viimsi kool pälvis konkursil tähelepanu ja toetuse juba kolmandat korda süsteemsuse ja laia haardega. Õpilasteadus ja huviringid on koondunud teadmiskeskuse Viimsi Collegium Eruditionise alla ja ringitegevusse on haaratud ligi 300 last. Teaduse radadele meelitatakse lapsi juba 1. klassist alates ja ainsa koolina Eestis on kogu tegevuse ohjamiseks loodud eraldi ametikoht − õpilasteaduse koordinaator. Selles ametis on energiast ja ideedest tulvil noor õpetaja Peeter Sipelgas. Nelja aasta eest otsustas ta koos füüsikaõpetajast kolleegiga luua 2.−4. klassi lastele loodusteaduste ringi Taibu.
#000003
„Nägime, et algkooliõpilastel puudub võimalus tegelda loodus-, täppis- ja tehnoloogiateadustega,” meenutab ta. „On küll tantsu-, laulu- ja näiteringid, mis on suurepärased asjad, aga puudub alternatiiv.”
#000004
Taibut välja kuulutades arvasid õpetajad, et tuleb paarkümmend last, tuli aga nelikümmend. Eelmisel nädalal lõpetas Sipelgas registreerimise järgmiseks aastaks – kirja pani end 140 õpilast! Innustumus on parim reklaam, info on liikunud suust suhu. Et keegi end niisama kirja ei paneks, on viieeurone kohatasu kuu eest.
#000005
„Lastel on tohutu huvi, olen võtnud oma missiooniks luua neile selleks võimalused,” kõneleb Sipelgas. Taibu ringis alustanud lapsed on praeguseks jõudnud 5.−6. klassi ja nad saavad jätkata järgmises, eksperimentaalse loodusteaduse ringis, kus kehastutakse juba päris teadlaseks. Õpitakse märkama probleemi, sõnastama hüpoteesi, planeerima katset, koguma andmeid ja tulemusi analüüsima ning järeldusi tegema. Ka selle „raske” vanuseastme grupp on täis.
#000006
1. klassi jütsid saavad alustada matemaatikaringis Nupula, kus matemaatikale lähenetakse loovalt, mängulisemalt. Seal ei imiteerita tundi, vaid arendatakse loogilist mõtlemist ja ruumilist taju. Numbritele lähenetakse teise nurga alt ja matemaatika muutub põnevaks ka neile lastele, kellele traditsiooniline tund ei pruugi meeldida.
#000007
3.−5. klassi lastele on programmeerimisring. Eesmärk on mänguliselt algtõed selgeks teha. Huvi tekitamiseks kasutatakse programmeerimiskeelt Scratchi, uue põlvkonna programmeerimissüsteemi, mis võimaldab kiiresti omandada algoritmimise põhitõed.
#000008
3.−6. klassi õpilastele mõeldud robootikaringis püütakse tehnikataipu arendada.
#000009
Viimsi Collegium Eruditionise egiidi all tegutseb teisigi ringe, osaletakse koolivälistes projektides (viktoriinid, mälumängud, Nuputa, Känguru, Ökokratt, pranglimine jne), korraldatakse koolisiseseid olümpiaade ja ainenädalaid ning mõistagi osaletakse edukalt nii maakonna kui ka riigi olümpiaadidel. Viimsi kool teeb koostööd ka Eesti suurimate kõrgkoolidega.
#000010
Kas siis Viimsis ongi kõik lapsed reaalainetest innustunud ja unistavad teadlase karjäärist?
#000011
Sipelgas tunnistab, et soov hakata „värbama” algklassilapsi tekkiski just sellest, et jälgides gümnaasiumiõpilasi ülikoolidega tehtavates koostööprojektides, tabas ta vahel igavlevaid nägusid.
#000012
Eeskätt hakkab huvi säilitamine peale ikkagi õpetajast ja tema suhtumisest ainesse ja lastesse. Sipelgas istub nädalavahetused arvuti taga, et uusi katseid välja mõelda. See on meeletult arendav õpetajale endale, arvab ta.
#000015
Tänu toetusrahale saab kool maksta ringide juhendajaile, osta katsete jaoks ained ja vahendid. Iga laps saab oma komplekti ja tunneb end tähtsana. Silm säramas peas, läheb koju ja räägib kodus kogu õhtu vanematele sellest, mida ta tegi huviringis.
#000016
Sipelgas on õppinud TLÜ-s gümnaasiumi füüsikaõpetajaks ja põhikooli loodusainete õpetajaks. Koolmeistri ametit peab juba ülikooliajast. Hakkas meeldima ja ongi 14. aastat koolis. Ta unistab, et taolised võimalused, mis projekti kaudu koolile välja aetud, oleksid igas koolis ja probleemid riigi tasemel lahendatud.
#000017
„Küsimus on nii juhendajate töötasus kui ka töövahendites,” sõnab ta. „Ei pea ju igaüks põlve otsas neid tegema. Ja mis saab siis, kui projektiraha kord lõpeb? Kuidas ütlen lastele, et panen ukse kinni ja ärge enam tulge? Teeksin vist tasuta edasi, aga vahendeid ei jõuaks ise osta.”
#000018
Teaduse populariseerimise konkursil toetuse pälvinud koolid
#000020
JukuAkadeemia 2 Konguta koolis 2013/2014. õppeaastal
#000021
Akadeemias saab õppida neljal õppesuunal: matemaatika ja loodusteadused; robootika, programmeerimine ja innovatsioon; keeleteadus ja sotsiaalained; ajalugu ja kultuuripärand. Vaheaegadel toimuvad töötoad, teaduslaborid, õppekäigud, teaduskonverentsid ja praktikumid. Koostöös juhendajaga valmib kevadsemestriks uurimistöö, mis kantakse ette teaduskonverentsil. Teadustööd publitseeritakse trükisena. Õpilastel on matrikkel. Lapsed osalevad TÜ teaduskooli ja teadusbussi Suur Vanker programmides, töötubades, muuseumides jm. Õpilased valmistavad ette katseid lasteaialastele.
#000022
Eesmärk on pakkuda 6.–12. kl noorteadlastele võimalust senitehtut teistega jagada, tagasisidet saada, kogemusi vahetada ning uusi teadmisi omandada, anda juhendajatele tagasisidet ning koolituse kaudu lisateadmisi.
#000024
Teadustöö koostamine ja kaitsmine on ka hiljuti käivitunud uude riiklikusse õppekavasse sisse kirjutatud. Lihtsamad ja lastepärased tööd seni üleriigilist väljundit ja tunnustamist ei leia. Samuti vajavad selliste uurimistööde koostajad ja juhendajad kogemuste vahetamist ning uusi teadmisi.
#000025
Viimsi kool. „Loodus-, täppis- ja tehnikateadused – meie teadlik valik”
#000026
Projekti eesmärk on tekitada ja hoida algkooliõpilastes huvi loodusteaduste õppimise vastu laboratoorse praktilise tegevuse kaudu teadusringides.
#000027
Teaduse õppimisest teaduse tegemiseni: teaduslaat ja teadusprojektid Kuressaare gümnaasiumis
#000028
Gümnaasiumiõpilaste juhendamisel esitlevad I ja II astme õpilased oma projekte ja läbiviidud uuringuid, osalevad ka lapsevanemad. Teadusvahetundides demonstreerivad gümnaasiumiõpilased 1.−3. kl õpilastele teaduskatseid. Teadus-happening: eri õppeaineid lõimiv teadusüritus. Õppereis Linnusitasaarele: 2002. a uuringu kordamine. Rannarahva kalatoidu traditsioonide uurimine, kalatoitude valmistamine. Koostööprojektid rahvusvaheliste noorte keskkonnaprogrammide raames.
#000029
Teadusringi töö õppeaasta vältel igal nädalal kahe koolitunni ulatuses (kokku 54 tundi). Osalevad kõik 1.−6. klassi lapsed. Tegevused on paaris- ja rühmatööna, kus suuremad lapsed töötavad koos pisematega. Kevadpoolaastal töötavad paarid või pisemad rühmad konkreetsete uurimisülesannete kallal ning igal rühmal valmib pisiteadustöö. Kahepäevane teaduslaager Tartu AHHAA-keskuses. Õpilaste teaduskonverents.
#000030
Õppeaasta jooksul planeeritakse viis teadusnädalat: bioloogia-, keemia-, füüsika-, geograafia-, tehnoloogianädal. Igal nädalal ühe ala teadlase/üliõpilase külaskäik, uurimistöötuba (õpilased saavad teha katseid) ja õppekäik muuseumi või välisjuhendaja kutsumine kooli (õppeprogramm). Stendidel tutvustatakse Eesti teadussaavutusi vastaval alal. Sihtgrupp on põhiliselt 5.−9. klass.
#000031
Raivo Juurak “Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumis”
#000037
ETDM-i muuseumitunnid õpetavad probleemidele lahendusi leidma
#000038
Kohalikel omavalitsustel ei ole lihtne lasteaiaõpetajate palka tõstaÕpetaja soovitab: Lugemisvajaduse rahuldamise kaaslasedKolonialism, kolklus ja kuldne keskteeMuukeelne laps (3): Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumisPäev ilma elektrita Tallinna Kihnu Lasteaia Värvikildude rühma näitel
#000041