1.3 Küüneplaadi viilimine ja ühtlustamine, kuju andmine
3.1 Prantsuse maniküüri stiilis küüned
#000001
1.3 Küüneplaadi viilimine ja ühtlustamine, kuju andmine
#000002
3.1 Prantsuse maniküüri stiilis küüned
#000003
Jala kandvad osad ja kaared
#000005
Kandluu limapauna põletik (Calcaneo bursitis)
#000007
Konnasilm (kr. k. heloma; ld. k clavus)
Rakk-vedelikukogum (Vesicles ehk väike rakk, Bulla ehk suur rakk)
#000008
Selleks, et pakkuda professionaalset maniküüri teenust, peab mõistma käte ja küünte struktuuri.
#000009
Teema on jagatud kolmeks osaks:
#000010
käeluud ja lihasedküüne ehitusküünekasv ja küünekujud
#000011
kirjeldama käe struktuuriteadma ning ära tundma käeluudkirjeldama käelihaseidkirjeldama küünestruktuuriära tundma erinevad küünevormid/-kujud
#000013
Luud (ld os – luu, ossa – luud) on kõvad, veidi elastsed, kollakasvalged elundid, mis moodustavad luustiku ehk skeleti. Luude koostismaterjaliks on peamiselt luukude.
#000015
Täiskasvanud inimese luud sisaldavad umbes:
#000016
Anorgaanilised ained annavad luukoele kõvaduse, orgaanilised ained aga elastsuse ja sitkuse.
#000018
Noore organismi luu sisaldab orgaanilisi aineid rohkem kui vana luu, seepärast on nad ka painduvamad. Mida vanem on organism, seda rohkem on temas anorgaanilisi aineid, mis muudavad luud haprateks. See on üks põhjustest, miks vanematel inimestel esineb luumurde sagedamini kui noortel.
#000019
Kujult jagunevad inimese luud järgmiselt:
#000020
Pikad luud – eristatakse kahte jämenenud otsa ja keskosa. Pikad luud esinevad jäsemete skeletis. Need on inimese rangluu, õlavarreluu, küünarvarreluud (küünarluu ja kodarluu), kämblaluud, reieluu, sääreluu, pindluu, pöialuud.
#000021
Lühikesed luud ehk lühiluud, käsnluud on luud, mille pikkus ja laius on enam-vähem võrdsed. Lühikesed luud koosnevad käsnainest, mida õhukese kihina katab plinkaine. Lühikesed luud esinevad peamiselt seal, kus liikumine ja surve levivad rohkematele väiksematele luustikuosadele (lülid, randmeluud).
#000022
Lamedad luud ehk lameluud, plaatluud on õhukesed ja laiad luud. Nad ümbritsevad mõningaid õõsi (koljuõõs) või kujutavad endast ulatuslikumat pinda, millele kinnitub rohkesti lihaseid. Lamedad luud on peale ajukolju luude roided, abaluu, rinnak ja puusaluu.
#000023
Anatoomiline sõnavara – kliki kaardil
#000024
Selles osas vaatame kätt. Käsi koosneb paljudest erinevatest luudest, lihastest ja sidemetest, mis võimaldavad suurema liikumise asjade hoidmiseks või krabamiseks. Need luud, lihased ja sidemed aitavad meil teostada suurel hulgal liigutusi ning neil on palju rakendusi, näiteks kahvliga söömine.
#000025
Ülajäseme skelett koosneb kahest osast: õlavöötme ja vaba jäseme luud. Käel (vaba jäseme luud) on kokku 30 luud ja käsi jaguneb kolme ossa: õlavars, küünarvars ja labakäsi.
#000026
Luude liikuvaid osi nimetatakse liigesteks. Käeliigeste hulka kuuluvad õlaliiges, küünarliiges, randmeliiges ja sõrmeliigesed. Üheskoos annavad nad käele liikuvuse.
#000027
Õlavööde on käsi selgrooga ühendav vööde.
#000028
Õlavööde on väga liikuv, kuid suhteliselt nõrk. Õlavöötmes on kummalgi kehapoolel kaks luud (turja piirkonna luud):
#000029
Rangluu ehk Clavicula on pikk ja peen. Tema üks ots liigestub rinnakuga, teine abaluuga.Abaluu ehk Scapula on lame kolmnurkne luu, mille ühes nurgas on õõnsus. Sellesse sobitub õlavarreluu ning koos moodustavad nad õlaliigese.
#000030
2. Ülajäseme vabaosa jaguneb omakorda õlavarreks, küünarvarreks ja käeks (labakäeks).
#000031
Ülajäseme vabaosa jaguneb omakorda õlavarreks, küünarvarreks ja käeks (labakäeks).
#000032
Õlavarre moodustav õlavarreluu (Humerus) on pikk toruluu, mis koosneb kehast ja kahest otsast. See on kerele kõige lähemal paiknev ülajäseme luu. Õlavarreluu on ülajäseme pikim luu. Tema kerepoolne ots lõpeb keraja õlavarreluu peaga, mis sobib abaluu liigeseõõnsusesse. Õlavarreluu küünarnuki poolses otsas moodustavad kodarluu ja küünarluu küünarliigese.
#000033
Küünarvarreluud on kodarluu ja küünarluu. Need kuuluvad pikkade toruluude hulka.
#000034
Kodarluul (Radius) on keha ja kaks otsa. See on küünarvarre välimine luu. Kodarluu ulatub küünarnukist randmeni, liigestudes viimasega pöidla pool. Kodarluu kerepoolses otsas on lame ketasjas pind. See pöörleb võimaldades kodarluul liikuda üle küünarluu. Need kaks luud ristuvad peopesa allpool kui sirutada käsi välja ja lähevad jälle lahku kui pöörata peopesa ülespoole.
#000035
Küünarluu (Ulna) koosneb nagu kodarluugi kehast ja kahest otsast. See on küünarvarre seesmine luu. Ulatub küünarnukist randmeni liigestudes randmega väikese sõrme pool. Küünarluu kerepoolses otsas on konksjas moodustis, mis pöördub ümber õlavarreluu otsa. Selle „konksu“ tagakülg moodustab küünarnuki.
#000036
Labakäe luud ehk käeluud (Ossa manus): labakäel on 27 luud, millele lisanduvad seesamluud. Käeluud jagunevad 3 rühma:
#000037
Randmeluud (Ossa carpi) asetsevad kahes reas, kummaski neli väikest luud. On inimese skeletis kämblaluude ning küünarluu (Ulna) ja kodarluu (Radius) vahel paiknevad luud. Need on 8 lühikest luud, mis paiknevad kahes reas ja moodustavad randmevõlvi. Oma nime on nad saanud kuju järgi.
#000038
lodiluu ( Os scaphoideum)kuuluu (Os lunatum)kolmkantluu (Os triquetrum)hernesluu (Os pisiforme)trapetsluu (Os trapezium)trapetsoidluu (Os trapezoideum)päitluu (Os capitatum)konksluu (Os hamatum)
#000039
Peopesas on kokku 5 luud, neid kutsutakse kämblaluudeks (Metacarpals). Sealt läheb üks luu randmest iga sõrmeni. Kämblaluud (Metacarpus) on lühikesed toruluud. Igaühel eristatakse põhimikku, keha ja pead. Luude loetelu alustatakse pöidla poolt. Viis pikka sirget kämblaluud moodustavad peopesa toese. Kämblaluu liigestub ühes otsas randmeluuga, teises sõrmeluuga. Pöidlaga ühenduses olev kämblaluu on teistest liikuvam. Teda saab pöörata üle peopesa, see võimaldab pöialt teistele sõrmedele vastastada.
#000040
Sõrmeluud ehk sõrmelülid, faalanksid (Ossa digitorum manus ehk Phalanges) on lühikesed toruluud. Sõrmeluu on peenike luu ühe või kahe liigesepinnaga. Kõik sõrmed koosnevad kolmest luust, pöial ainsana kahest. Sõrmenukk (sõrmeliigese välispind) annab sõrmele painduvuse. Labakäel on kokku 14 luud (pöidlal kaks, teistel sõrmedel kolm).
#000041
Seesamluu (kõõluses arenev luu) – nimetus „seesamluu“ tuleneb sellest, et see luu meenutab kujult seesamiseemet. Seesamluuks nimetatakse igasugust väheldast luud, mis areneb kõõluses kestva surve tingimustes.
#000042
Inimese käe ja näppude liigutused on kontrollitud käsivarres olevate lihaste ja sidemete poolt. Maniküürija masseerib käsi, seepärast peab ta tundma labakäel ja küünarvarrel paiknevaid lihaseid.
#000044
Videojoonis: Tvyx ja Canva Käelihased
#000045
“Extensors”- lihased, mis sirutavad jäsemeid. Need lihased sirutavad rannet, kätt ja sõrmi. Lihased asuvad käsivarre pealmise poole peal ehk on leitavad selgimiselt dorsaalpoolelt (dorsi ld selg)
#000046
“Flexors” – lihased, mis painutavad jäsemeid. Need on seotud randme, käe ja näppude painutamisega. Lihased on leitavad käsivarre alt ehk peopesa poolelt ning need on kinnitatud sidemetega luude külge, mida nad liigutavad.
#000047
“Pronators”- käsivarre sissepöörde lihased, mis võimaldavad peopesa allapoole pöörata.
#000048
“Supinators”- käsivarre väljapöörde lihased, mis võimaldavad kätt ja käelaba ülespoole pöörata.
#000049
Käelaba lihased annavad käelabale tugevuse ja painduvuse. Nende funktsioon on avada ning sulgeda sõrmi. Nende tundmine on väga tähtis, sest need on olulised käelaba masseerimisel.
#000050
Eksisteerib kolme tüüpi käelaba lihaseid, mis annavad meile painduvuse avada ja sulgeda käelaba. Nendeks on:
#000051
“Abductors” – lihased, mis eraldavad sõrmi.“Adductors” – lihased, mis tõmbavad sõrmi kokku.“Opponent muscles“ ehk vastastaja lihased. Ned leiab peopesast ning need võimaldavad pöidla otsaga katsuda kõiki teisi sõrmeotsi.
#000052
Küüs on läbipaistev plaat, mis kaitseb sõrmede otsi ja küünealust.
#000053
Küünestruktuuri tundmine võimaldab välja selgitada küüne seisundit. Maniküürija peab aru saama kas küüs on terve või mitte. Lisaks peab teadma millised küüne osad on seotud küüne kasvu, kaitse, kuju ning suurusega. Need teadmised võimaldavad vältida küüne kahjustamist maniküüri läbiviimise ajal. Küüne tehniline termin on “Onyx” (ld küüs). Oonüksi nimi tuleneb ladinakeelsest sõnast onyx, see tähendab sõrmeküünt või küünist. Seda terminit kasutatakse tihti eesliitena paljude küünehälvete nimedes.
#000054
Küüned hakkavad arenema kolmandal lootekuul. Alguses moodustub küüneloož, mille äärtes kujunevad välja küünevallid. Küüneplaat kasvab aeglaselt, ulatudes alles sünnimomendiks sõrme viimase lüli lõpuni. Küüs ehk unguis (sagedamini kasutuses olev termin) on kõva konsistentsiga sarvplaat, mis paikneb küüneloožil. See on elastne ja läbipaistev sarvplaat, mille kvaliteet ja kasvamise kiirus sõltub sünnipärastest teguritest, elukvaliteedist ja tööst, mida teeme.
#000055
Kaitsta sõrmede ja varvaste otsiAidata haaramiselKüüsi kasutatakse mehhaaniliste tööde tegemistelKaunistavad sõrmi ja varbaid
#000056
küünejuurest tippu ühesugune;kauni läikega;roosaka varjundiga;kergelt kumer nii pikkuses kui laiuses;
#000057
küünekasv on õiges suhtes lapse kasvu ja arengugaküüned on pehmed, õhukesed, nahk kätel õhukeküüned on kauni läikegaküüned kasvavad kiiresti
#000058
kaotavad läike, muutuvad tuhmiksküüned paksenevadmuutuvad kuivaks, ka käenahk muutub kuivaksküüned on kõvad ja jäigad (lõikamine raskendatud)poolkuu võib kadudaküüntel on pikiuurdedkasv aeglustubesineb küünemuutusi ja -haigusi (seen, psoriaas jne) värvimuutused
#000059
Küüne moodustumine algab küünemaatriksis. See paikneb küüneplaadi all, on valdavalt küünenaha all peidus, sisaldab palju lümfisooni, närve ja veresooni. Küünemaatriks on küüne kasvuala, kust küüs saab toitaineid. Kasvutsoonis toimub epiteelrakkude paljunemine, mis küpsedes muutuvad kõvaks, kompaktseks ja lõpuks lükatakse välja küünetipu suunas. Maatriksi rakud sisaldavad keratohüaliini, mis annab küünele läbipaistva värvuse. Maatriksi nähtavaks osaks on lunula ehk poolkuu. Maatriksi ja lunula vigastamine võib põhjustada küüne kasvuhäireid. Maatriksis ei ole melanotsüütrakke.
#000060
Küünejuures toimub uute rakkude moodustumine, need lükkavad vanu juba sarvestunud rakke ettepoole ja nii toimubki küüne kasvamine. Uued rakud, mis küünejuures tekivad, määravad küüne kvaliteedi ja tugevuse. Küüne kasvamine toimub küünejuurest alates.
#000061
Lunula on küünemaatriksi nähtav osa. Hele, poolkuu kujutis küüne algosas, küüne ainus näha olev elus osa. Poolkuu on sillaks elavosa ja küüne sarvestunud osa vahel küünejuure küüneplaadil. Lunula võib olla küünel ka nähtamatu. Lunula määrab küüne tugevuse ja kvaliteedi. NB! Küüs on selles osas palju õrnem ja seda tuleb arvestada maniküüri tegemisel – TÖÖTLE ÕRNALT! Väga selgelt on luunul näha pöidlal. Luunulast 1/3 on peidus küünenaha all ja 2/3 on nähtaval.
#000062
Ääristab küünt kolmest küljest (külgmised ja tagumine küünevall). Ülesandeks on kaitsta küüne kasvupiirkonda mustuse, bakterite ja mehhaanilise surve eest. Küünevall hoiab küünt kindlalt paigal. Küünevallipõletik võib põhjustada muutusi küünejuures.
#000063
Ääristab küünt kolmest küljest ja kaitseb küünejuurt. Küünenahk on marrasknahk, mis moodustab küüne peale kattekelme – EPONYCHIUMI. Terveid küünenahku ei ole soovitav lõigata! Sellega välditakse põletiku tekkimist.
#000064
Küünenahad muutuvad kuivaks liigsest kokkupuutest vee ja kemikaalidega ning ka looduslikust vananemisprotsessist. Maniküürija pöörab küünenahkadele erilist tähelepanu tagades nende hea seisukorra. Terved küünenahad ennetavad maatriksi nakatumist.
#000065
Kui küünenahad on kuivad, siis on nad tugevasti kinni küüneplaadil ja kasvavad koos küünega. Pikalt välja kasvanud küünenahad hakkavad lõhenema ja tekitavad põletikku.
#000066
Küüneplaat sisaldab keratiini (proteiin, mis on peamine komponent juustes ja küüntes) ja tihedalt kokku pakitud poolläbipaistvaid rakke. Nähtav osa küünest istub küünevoodil (nail bed). See ulatub juurest kuni vabaääreni. Küüneplaat võib muutuda kuivaks ning hapraks ja eemalduda kahe kihina. Seda konditsiooni kutsuvad esile tavaline kulumine, aga ka tugevad kemikaalid.
#000067
Küüneplaat on küüne kõige suurem, pindmine nähtav osa, mida nimetatakse ka KÜÜNEKEHAKS. Küüneplaat on moodustunud kolmest sarvestunud plaadist:
#000068
välimine ehk kõva kiht ehk selgmine kiht (dorsaalne kiht) on sile, siin on rakud tugevalt üksteisega liitunud;vahekiht on moodustunud pehmest keratiinist, see annab painduvuse;pehme, õhuke kiht ehk ventraalne kiht, rakud on ebakorrapärased ja liitunud. Sellel kihil on harjad, mis vastavad küünesängis olevatele vagudele. Need vaod on igale inimesele ainuomased, nagu ka küüne kuju ja kasvukiirus.
#000069
Kui küüs murdub või saab vigastada, siis on üks plaatidest vigastatud. Plaatide vahel on umbes 7-12 % vett (kui veehulk on madal, muutuvad küüned hapraks), umbes 0,15-0,75 % rasva, mineraalainetest kaltsiumi ja rauda ning tugevat sideainet, mis liidab küüneplaadi kokku..
#000070
Plaat koosneb keratiinist – valgust, mida leidub ohtralt ka juustes ja nahas. Vee hulk küünes määrab ära küüne painduvuse. Küünte kasvukiirus on seotud sõrmelülide pikkusega. Näiteks keskmise sõrme või nimetissõrme küüs kasvab kiiremini kui väikese sõrme küüs. Sõrmede küüned kasvavad täispikkusesse 3-6 kuuga, varbaküüned 12-18 kuuga.
#000071
Küüneplaat on palju läbilaskvam kui nahk, seega ole ettevaatlik kahjulike keemiliste ainete käsitlemisel.
#000072
Küüneloož (Lectulus unguis) ingl nail bed
#000073
On 0,5-1 mm paks, sileda pinnaga, sarvkihita nahk, mis asub küüneplaadi all ja millele küüneplaat toetub. On läbitav vedelikele. Nimetatakse ka küünevoodiks. Sisaldab veresooni, mis pakuvad kasvu jaoks toitu. Sisaldab ka närve.
#000074
Kasvab koos küünega, sisaldab palju veresooni ja närve. Veresooned annavad roosaka varjundi. Küüne aluskate kinnitab küüneplaadi sõrmeotsa. Takistab bakterite ja mustuse pääsemist naha alla. Küüne kasvamise ajal uueneb ka aluskate.
#000075
On nahk vaba küünetipu all. Takistab bakterite ja mustuse pääsemist naha alla.
#000076
On küüneplaadi lõpp või serv, otsaosa, mis ulatub üle sõrmeotsa ning on lahti küüne aluskattest. See on küüne osa, mida viilitakse ja sellele antakse soovitud kuju.
#000077
Küünetipp on kaitseta, seetõttu tuleb tema käsitlemisel olla ettevaatlik.
#000078
NB! Vale viilimistehnika põhjustab küüneplaadi vahel soojuse teket ja seeläbi küünte kihistumist!
#000079
Küüne süvendid on küünte mõlemal küljel olevad pilud või jäljed, mille peal nad kasvades liiguvad.
#000080
küüne kasvamine on igal inimesel ja igal sõrmel erinevkeskmise sõrme küüs kasvab kiiremini kui väikese sõrme küüssõrmeküüned kasvavad kiiremini kui varbaküünedküüned kasvavad päeval kiireminimeestel kasvavad küüned kiiremini kui naistelkui poolkuu puudub kõikidel küüntel, võib see olla märk kilpnäärme alatalitlusestjuba 400. aastal eKr õpetas Hippokrates, et küüned peegeldavad organismi üldist seisundittegelik küünekasv sõltub vanusest, soost, aastaajast, toitumisest ja pärilikest teguritest.
#000081
Küünte ja kätenaha olukorda mõjutavad nii sisemised kui välised tegurid. Kiirest eluviisist tingitud üleväsimus ja halvad toitumisharjumused peegelduvad ühel päeval nii nahal kui ka küüntel.
#000082
Vali õige vastus, mida on küsimuses kirjeldatud
#000083
toituminetervisravimidkliimaaastaajadametnakkusvale viilimine, nt sissekasvanud küüned.
#000085
Sõrmeküüne kasvamine võtab aega 4–6 kuud maatriksist vabservani. Küüned kasvavad vere rohkuse korral kiiremini. Verevarustuse vähenemise korral juhtub vastupidine. Haiguse ajal, n. leetrid, küünekasv pidurdub. Suurenenud verevarustuse korral, näiteks raseduse ajal, kasvavad küüned kiiremini.
#000086
Rasvade, soola, suhkru ja alkoholi liigtarbimine mõjutab nii üldist kui ka küünte tervist. Seega on oluline soovitada kliendile tasakaalustatud toitumist, et küüned püsiksid terved. Suvel kasvavad küüned kiiremini kui talvel ja sõrmeküüned kasvavad kiiremini kui varbaküüned. Mis sa arvad, miks see nii on?
#000087
Liigse veega ja tugevate kemikaalidega kokku puutunud küüned muutuvad kuivaks ja rabedaks. Kuivus võib põhjustada küünte purunemist, koorumist ja / või kihistumist. See võib põhjustada omakorda infektsiooni. Oluline on küüsi regulaarselt niisutada ja vaadelda mis seisukorras küüned on. Hea viis käsi ja küüsi kuivamise eest kaitsta on kinnaste kasutamine vee ja kemikaalidega seotud tegevustes.
#000088
Kliendi küüsi tuleb viilida õiget tehnikat kasutades, nii väldid kahjustusi. Viilige küüned alati väljast keskele ja vältige küünenurkade maha viilimist. See nõrgendab küünt ja põhjustab sissekasvanud küüsi, eriti varvastel.
#000089
jala kandvad osad ja kaared
#000090
2023 Käte ja jalgade hoolduse alusõppe õpikeskkond
#000091