Maaeluministeerium ootab 2023. aasta toidupiirkonna kandidaate
#000000
Kandidaate saab esitada veebruari lõpuni, 2023. aasta toidupiirkonna tiitel antakse üle maikuus. Toidupiirkonna valimise eesmärk on tõsta esile erinevate paikkondade omanäolist toidukultuuri.
#000001
Toidupiirkonna konkurss annab kohaliku elu edendajatele võimaluse mõelda läbi piirkondlikud toidukultuuri eripärad, kutsuda kokku aktiivsed ettevõtjad ja luua üheskoos maitseterohke sündmuste kava terveks aastaks. „Lisaks pärandi esile tõstmisele tekib soodne pinnas uute toiduga seotud traditsioonide algatamiseks, mille kaudu näidata paikkondlikke eripärasid ka laiemalt,“ rääkis maaeluminister Urmas Kruuse.
#000002
Ettepaneku toidupiirkonna konkursile saab esitada organisatsioon, kes on valmis võtma 2023. aasta Eesti toidupiirkonna koordineerija rolli. Ettepaneku võivad esitada koostöös ka mitu organisatsiooni, kes on nõus toidupiirkonna eestvedamisse panustama ning kes on seadnud üheks eesmärgiks kohaliku toidu ning toidukultuuri edendamise ja tutvustamise. „Tähtis on tahe tutvustada oma piirkonda kohaliku toidu kaudu ning tuua esile just selle piirkonna parimad ja põnevaimad maitsed. Eduka programmi koostamine eeldab head koostööd kohalike toidutootjate ja toidupakkujate vahel, kes üheskoos peavad suutma veenvalt oma piirkonna toidu lugu rääkida,“ ütles minister Kruuse.
#000003
Veebruari jooksul esitatud ettepanekud vaatab läbi toiduvaldkonna ekspertidest koosnev hindamiskomisjon. Toidupiirkonna tiitli ja maitsete aasta rändkahvel antakse uuele piirkonnale üle maikuus. Kaheksandat korda toimuva toidupiirkonna tiitli varasemad kandjad on Hiiumaa, Peipsimaa, Pärnumaa, Vana-Võromaa, Haapsalu, Läänemaa, Põhja-Eesti. Praegu kannab tiitlit veel Järvamaa, kes piima ja piimasaaduste esile tõstmiseks registreeris toidupiirkonna kaubamärgina tunnustoote – pokteili ehk piimatootel põhineva kokteili, millega pälviti ka Patendiameti novembrikuu kaubamärgi tiitel.
#000004
Täpsem teave ettepanekute esitamise ja varasemate toidupiirkondade kohta on Eesti toidu veebilehel.
#000005
Põllumajandusettevõtja tulemuslikkuse parandamise investeeringutoetuse muudatustega soositakse senisest enam keskkonnahoiule suunatud investeeringuid
#000006
Muudatuste eesmärk on tõsta toetuse maksimaalset summat ning võimaldada mobiilsete masinate ja seadmete ostmist kõikidel põllumajandustootjatel, et aidata kaasa keskkonna- ja kliimaeesmärkide täitmisele.
#000007
Toetuse maksimaalne summa ühe taotleja kohta tõuseb enamiku investeeringute puhul 500 000 eurolt 800 000 euroni; mobiilsete masinate ja seadmete ostmisel tõuseb maksimaalne summa 100 000 eurolt 200 000 euroni. „Ajakohastame toetuse maksimaalset summat, et sellest piisaks vajalikeks investeeringuteks. Olulised investeeringud ei tohi jääda vahepeal tõusnud hindade tõttu tegemata. Lisaks kestlikumale tootmisele tõuseb sealjuures ettevõtjate konkurentsivõime,“ sõnas maaeluminister Urmas Kruuse.
#000008
Mobiilsete masinate ja seadmete ostmiseks saavad edaspidi toetust ka põllumajandustootjad, kelle müügitulu on suurem kui 200 000 eurot. „Varem ainult väiketootjatele antud toetust saavad hakata taotlema kõik tootjad tingimusel, et ostetavad masinad ja seadmed aitavad täita keskkonna- või kliimaeesmärke,“ selgitas minister Kruuse.
#000009
Alates sellest aastast peavad kõik toetuse saajad tõendama PRIA-le omafinantseeringu olemasolu. „Senine statistika näitab, et suur osa taotlejaid ei jõua investeeringuid kahe aasta jooksul ära teha. Seoses praeguse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika programmiperioodi lõppemisega peavad investeeringud aga olema tehtud hiljemalt 2025. aasta juuni lõpuks. Omavahendite olemasolu tõendamine loob eelduse, et investeeringud saavad tehtud ja toetusraha sektorile jagatud,“ rääkis minister Kruuse.
#000010
Põllumajandusettevõtja tulemuslikkuse parandamise investeeringutoetust saavad taotleda põllumajandustootjad, tunnustatud tootjarühmad ning tootjaorganisatsioonid põllumajanduslike tootmishoonete ehitamiseks, põllumajandusmasinate või -seadmete ostmiseks ning istandike rajamiseks või laiendamiseks vajaliku paljundusmaterjali ostmiseks. Siiani on toimunud kaheksa taotlusvooru, kokku on toetust määratud 1378 põllumajandustootjale summas 154 miljonit eurot. Märtsikuus viimast korda avatava taotlusvooru eelarve on ligikaudu 28 miljonit eurot.
#000011
Brüsselis toimus põllumajandus- ja kalandusministrite nõukogu istung, kus arutati biomajanduse tuleviku, turu olukorra ja mee kasutuse üle.
#000012
Maaeluminister Urmas Kruuse rääkis, et ringbiomajandus on lahendus paljudele ühiskonna ning keskkonna ees seisvatele väljakutsetele. „Biometaani tootmine on oluline nii põllumajandussektori kasvuhoonegaaside heite vähendamise kui energiajulgeoleku tagamiseks, aga ka ringmajanduslikul toidutootmisel,“ tõi minister näite ringbiomajanduse vajalikkusest. Ta ütles, et biopõhiste toodete väljatöötamine ja valmistamine on võrreldes fossiilsete toodetega enamasti kallim, kuid koostöös leiame parimad lahendused.
#000013
Maaeluminister Kruuse märkis, et meie turuolukorras ei ole viimaste kuude jooksul suuri muutusi toimunud. „Põllumajanduse esmatoodete tootmiseks vajalike sisendite hinnad on endiselt kõrgel tasemel ja mitmete sektorite puhul ei kata esmatoodete kokkuostuhinnad tehtud kulutusi,“ rääkis minister turgude hetke olukorrast. Ta kinnitas, et kulud on kõrged ka toiduainetööstuses ja see põhjustab toiduainete hinnatõusu. „Kõrge inflatsiooni tingimustes väheneb ka tarbijate ostujõud,“ tundis maaeluminister muret.
#000014
Urmas Kruuse lausus, et tuleb jätkata arutelude jätkumist meesegude märgistamise osas. „Seejuures soovin rõhutada, et lisaks aruteludele meesegude täpsema päritolu esitamise kohta pean väga oluliseks mee nõuetekohasuse, sealhulgas autentsuse tagamist,“ oli minister mesilaste pidajate eest väljas.
#000015
Istungil olid teemaks veel tööstusheite direktiivi põllumajanduslikud aspektid, loomade transpordiga seonduv õigusraamistik ja Saksamaa delegatsiooni ülevaade Berliinis toimunud põllumajandusmessist Grüne Woche.
#000016
Euroopa Liidus kütavad kirgi biomajandus ja põllumajandusturgude seis
#000017
Brüsselis toimub täna põllumajandus- ja kalandusministrite nõukogu istung, kus arutatakse biomajanduse tuleviku ja põllumajandusturgude olukorra üle.
#000018
Maaeluminister Urmas Kruuse seisab biomajanduse arengu eest ja leiab, et Eestile on biomajandus tähtis ja vajalik. „Varem oleme rääkinud biomajandusest ja ringmajandusest eraldi, kuid üha enam näeme neid ühtse tervikuna, sest mõlemal on keskne roll rohereformis, kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisel,“ räägib Kruuse biomajanduse tähtsusest.
#000019
Kruuse ütleb, et huvi bioressursside väärindamise vastu on kasvanud. „Eriti suurelt on huviorbiiti kerkinud kõrvalsaaduste kasutuselevõtt ja töötlemine nii bioväetisteks kui ka biogaasiks,“ räägib Kruuse uuest suunast Eestis.
#000020
Maaeluminister Urmas Kruuse näeb, et biomajanduse arendamisel on oluline koostöö sektorite, väärtusahelate ja ettevõtete üleselt. „Tuleb tagada ka piisava arvu pädevate spetsialistide ettevalmistamine. Eestil on häid eeldusi kujuneda biomajanduse tunnustatud arenduskeskuseks Euroopas,“ leiab Kruuse. Ta lisab, et riikidel tuleb teha omavahel koostööd, et leida parimad lahendused biomajanduse arenguks. „Sageli on meie saartel rohkem ühist naaberriikide rannikualaga kui meie enda sisemaaga,“ selgitab Kruuse koostöö olulisust.
#000021
Samas näeb minister, et biopõhiste toodete väljatöötamine ja valmistamine on enamasti kallim ja aeganõudvam kui fossiilsete toodete puhul. „Selleks on sageli vajalikud suured alginvesteeringud, kus riik saab toetuste näol tuge pakkuda. Samas on oluline ka pikaajaliste ja stabiilsete erainvesteeringute leidmine,“ toob Kruuse välja biomajanduse peamised väljakutsed.
#000022
Maaeluminister Urmas Kruuse leiab, et biomajanduse edendamiseks on vaja lihtsustada Euroopa Liidu õigusruumi. „Tuleb lihtsustada riigiabi reegleid biomajanduse terviklahenduste ja sektoriüleste toetusskeemide rakendamiseks, mida bürokraatlikud reeglid sageli takistavad,“ täpsustab Kruuse.
#000023
Maaeluminister Kruuse sõnab, et põllumajandussisendite hinnad on endiselt kõrged. „Paljudel põllumajandusettevõtetel on ka suur laenukoormus, mis tähendab, et intressimäärade tõus mõjutab nende kasumlikkust,“ räägib Kruuse põllumeeste olukorrast. Ta seletab, et kõrged sisendihinnad ja langevad teraviljahinnad panevad põllumehed uuele hooajale vastu minnes raskesse olukorda. „Paljud põllumajandustootjad seisavad nüüd silmitsi küsimusega, kui palju nad võivad oma külviotsustega riskida,“ tunneb Kruuse toidujulgeoleku pärast muret.
#000024
Kruuse lisab, et me peame ühiselt aitama ka Ukrainat nii palju kui võimalik ja toetama Euroopa Komisjoni tööd solidaarsuskoridoride algatusega jätkamisel. „Peame säilitama ausa konkurentsi siseturul ja tagama ühisturu toimimise läbi vabakaubanduse ja jätkusuutliku kaubanduspoliitika,“ kinnitab Kruuse.
#000025
Riik tuleb Vene agressiooni tõttu kannatanud kalameestele appi
#000026
Täna allkirjastati määrus, mis võimaldab hüvitada kalandusega tegelevatele ettevõtjatele lisakulud, mis on põhjustatud Vene agressioonist Ukrainas.
#000027
Maaeluminister Urmas Kruuse selgitas täna määrust alla kirjutades, et kalandussektori tegevus on osa Eesti toidutootmisest, mis on julgeoleku seisukohast strateegiline sektor. „Kalandussektor on saanud tugeva majandusliku löögi, mille on põhjustanud hüppeline sisendite, eriti energia hinnakasv,“ täpsustas Kruuse toetuse vajalikkust.
#000028
Hüvitiste perioodiks on valitud ajavahemik 2022. aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini ehk hüvitatakse elektri ja kütuse hinnatõusu see osa, mis on ilmnenud pärast Venemaa täiemahulise sõjalise agressiooni algust Ukraina vastu. Elektri maksumuse lisakulu hüvitist saavad taotleda vesiviljelustoodete tootjad ning kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemisega tegelevad ettevõtjad. Diislikütust kasutatakse kõige rohkem kaugpüügil ning Läänemere traalpüügil. Seepärast saavad taotleda hüvitist püügil kasutatava kütuse maksumuse lisakulu eest just need kaks püügivaldkonda.
#000029
Püügisektorile on kütuse hinna lisakulu kompenseerimiseks ette nähtud kokku 2,18 miljonit eurot, ühe taotleja kohta maksimaalselt 500 000 eurot. Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlejatele ning vesiviljelusega tegelevatele ettevõtjatele on elektri hinna lisakulu kompenseerimiseks ette nähtud kokku vähemalt 3,79 miljonit eurot, ühe taotleja kohta maksimaalselt 200 000 eurot.
#000030
Lisaks märkis Kruuse, et fondi abil on ettevõtjad juba varem teinud olulisi investeeringuid, et minna üle säästavamale energiakasutusele, kuid tehnoloogia arengukiirus on seadnud omad piirid. „Merel kalapüügiks kasutatavate laevakütuste asendamine mõne muu energiakandjaga on keeruline, sest puuduvad head alternatiivid,“ avas Kruuse otsuse tagamaad. Samas näeb Kruuse, et tehnoloogia arengukiirusest hoolimata on sektoril võimalus panustada oma energiakindlusesse. „Paneme ettevõtetele südamele, et praegu aitab küll riik kriisi mõjusid leevendada, aga tegelikult peab igaüks ka ise enda plaanid ja investeeringud läbi mõtlema selliselt, et sarnased kõikumised tulevikus paremini üle elada,“ ütles Kruuse.
#000031
Ettevõtjaid toetatakse kooskõlas „Põllumajanduse ja kalanduse valdkonna arengukava aastani 2030ˮ (PõKa) kestliku kalanduse programmiga, mille eesmärk on võimaldada elujõuline ja konkurentsivõimeline kalandus- ja vesiviljelussektor, kvaliteetne toodang ning kõrge lisandväärtus ja suur ekspordipotentsiaal.
#000032
Kalandussektori ettevõtjad saavad hüvitist taotleda Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti kaudu. Taotluste vastuvõtt kütuse lisakulude hüvitamiseks algab veebruaris ning elektri lisakulude hüvitamiseks märtsis. Toetust antakse „Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014‒2020“ rahadest, millest 75 protsenti makstakse fondi eelarvest ning 25 protsenti Eesti Vabariigi eelarvest.
#000033
Põllumajandus- ja Toiduamet: toodete pakendite siltidel tuleb edaspidi kasutada väärisoliiviõli nimetust
#000034
Seoses oliiviõlide eestikeelsete müüginimetuste muutumisega soovitame ettevõtjatel üle vaadata oliiviõlide märgistused ning viima vajalikud muudatused sisse nii toodete pakenditel, esitlemisel kui ka e-poodides. Vajadusel on Põllumajandus- ja Toiduameti ametnikud valmis selgitama kehtivaid nõudeid ja jagama infot õigusaktide kohta.
#000035
Euroopa Liidu Teatajas avaldatud uute oliiviõli turustusstandardite määruse kohaselt on oliiviõlide eestikeelsed müüginimetused muutunud ning kasutada on lubatud ainult nimetust väärisoliiviõli.
#000036
Põllumajandus- ja Toiduameti (PTA) kalapüügi- ja turukorralduse osakonna peaspetsialisti Ave Raie sõnul tuleb ettevõtjatel toodete pakenditel sildid ümber vahetada mõistliku ajaperioodi jooksul. „Ka kaupluste riiulitel ja e-poodides ning mis tahes teiste toodete koostisosade loetelus peab nüüd kasutama „ekstra-väärisoliiviõli“ või „väärisoliiviõli“ nimetust,“ lisab Raie.
#000037
Kui varem oli eesti keeles kasutuses kaks erinevat oliiviõli nimetust – neitsioliiviõli ja külmpressitud oliiviõli, mis tekitas segadust erinevates tarneahela lülides ning tegi keeruliseks ka PTA järelevalvetoimingud märgistuse kontrollimisel –, siis nüüd tõlgitakse nimetus „extra-virgin olive oil“ edaspidi „ekstra-väärisoliiviõliks“ ja „virgin olive oil“„väärisoliiviõliks“. Seda nimetust peab kasutama ka oliiviõli sisaldavate toodete pakenditel. Nimetatud nõuete täitmise järele valvab PTA.
#000038
Viidatud artikli leiab täies mahus Maaeluministeeriumi uudiste rubriigist.
#000039
Täpsemat lisainfot oliiviõli märgistuse kohta leiad PTA kodulehelt.
#000040
PRIA maksis 2022. aastal toetusteks välja rekordiliselt üle 364 miljoni euro
#000041
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet
#000042
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) kaudu maksti 2022. aastal välja rekordiline 364 620 596 eurot toetusi. 2022. aastal maksti toetust rohkem kui 21 000 kliendile. PRIA on oma 22-aastase tegutsemisaja jooksul Eesti maaelu toetamiseks välja maksnud kokku üle 5 miljardi euro.
#000043
PRIA peadirektor Jaan Kallas ütleb, et eelmisel aastal PRIA klientidele välja makstud toetussumma on PRIA ajaloo suurim aasta jooksul välja makstud toetuste kogusumma. „PRIA on saanud enda poolt vahendatavate toetuste kaudu maaelu toetada taas märkimisväärse summaga ja sellega aidanud kaasa toidujulgeoleku tõstmisele. Alanud uus programmperiood toob toetusmaastikul kaasa mitmeid muutusi, seda nii PRIAle kui ka meie klientidele. Tahame liikuda lihtsama toetuste süsteemi suunas, kus oleks vähem bürokraatiat ning kus saaksime taotlejaid aidata juba enne taotluse esitamist. Suur aitäh kõigile klientidele ja koostööpartneritele senise koostöö eest,“ lisab Kallas.
#000044
2022. aastal maksti toetusi põllumajandus-, metsandus- ning kalandusettevõtjatele, MTÜdele, avaliku sektori asutustele jmt kokku 84 meetmest. Otsuseid tegi PRIA kokku üle 54 000 taotluse põhjal.
#000045
Sarnaselt eelmise aastaga oli kõige enam toetusesaajaid Harjumaal (2494), järgnesid Võrumaa (2277) ja Pärnumaa (2276). Suurim toetussumma kogunes aasta jooksul kokku Tartumaale, kus maksti taotlejatele välja üle 48 miljoni euro. Toetussummade jagunemine ning toetust saanud klientide arvud maakondade lõikes on toodud järgneval joonisel.
#000046
Positiivset tagasisidet klientidelt sai 2022. aastal avatud PRIA esimene proaktiivne ja sündmuspõhine taotlusvoor: haridusasutustes mahepõllumajandusliku toidu pakkumise toetus. Tegemist on lihtsustatud toetusskeemiga, mille puhul PRIA saatis toetuse nõuetele vastavatele haridusasutuste pidajatele kinnitamist vajava toetuspakkumuse ning pärast pakkumuse kinnitamist maksti kliendile toetust. 2022. aasta lõpuks oli klientidele välja makstud üle 320 000 euro.
#000047
2022. aastal sai taas taotleda erakorralist toetust. Põllumajandussektorile mõeldud erakorralist toetust anti Venemaa Föderatsiooni Ukrainasse sissetungi tõttu suurenenud sisendihindadest ja kehtestatud kaubanduspiirangutest tekkinud majandusliku kahju osaliseks hüvitamiseks. Toetatavateks tegevusvaldkondadeks olid piimatootmine, sealiha tootmine, lamba- ja kitsekasvatus, veiseliha tootmine, kartulikasvatus, köögiviljakasvatus avamaal, maasikakasvatus, köögivilja-, köögivilja- ja maitsetaime-, maasika- ning lillekasvatus köetavas kasvuhoones, broilerikasvatus, munakanakasvatus ja vutikasvatus. Kohandamistoetust maksti 956 ja riigiabi 1615 taotlejale. Välja maksti kokku ligi 11,5 miljonit eurot.
#000048
Suurima maksete mahu 2022. a moodustasid otsetoetused üle 199,5 miljoni euroga, järgnesid maaelu arengukava (MAK) toetused ca 128,2 miljoni euroga ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) toetused ligi 17,3 miljoni euroga. Riiklike toetusi maksti välja üle 15,8 miljoni euro ja koolikavade toetusi üle 3,4 miljoni euro.
#000049
Rohkem infot PRIA 2022. aasta statistika kohta leiab PRIA kodulehelt: ülevaatest „PRIA 2022. aasta kokkuvõte“.
#000050
Lemmik- ja põllumajandusloomade üle teostab kontrolle Põllumajandus- ja Toiduamet. Kui looma terviseseisund seda nõuab või looma elu on ohus, on ametil õigus loomapidajalt looma nõuetekohase pidamise kohustus üle võtta ja vajadusel korraldada looma võõrandamine.
#000052
Looma heaoluga seonduvalt järeleandmisi teha ei saa. Kui keegi märkab, et looma heaolu pole tagatud, siis tuleb sellest ametit teavitada. Vihjeid saab ametile esitada e-posti teel vihje@pta.agri.ee. „Hea meel on tõdeda, et eestlased märkavad abi vajavaid või hädas olevaid loomi. Kindlasti tuleks ametit teavitada, kui loomale ei tagata piisavas koguses toitu ja joogivett, sh kui loom on silmnähtavalt haige ning vajab kiiremas korras ravi,“ selgitas Põllumajandus- ja Toiduameti loomatervise ja -heaolu osakonna juhataja Olev Kalda.
#000053
Kalda sõnul on viimasel ajal esinenud juhtumeid, kus eraisikud on võtnud ära loomaomanike lemmikloomi ning ametit tagantjärgi võimalikust probleemist teavitanud. Sellisel tegevusel puudub õiguslik alus ning tekkida võib olukord, kus head soovinud kodanik võib sattuda ise seadusega pahuksisse ega anna ametile võimalust viia läbi vajalikke menetlustoiminguid seaduse alusel.
#000054
Amet ei saa tugineda tagantjärgi esitatud materjalidele, vaid peab ise kohapeal olukorraga tutvuma. Kui loom on oma asukohast ära viidud, siis pole võimalik tagantjärgi asjaolusid kontrollida. „Kui amet võtab looma senisest asukohast ära ja paigutab ettenähtud kohta, siis see tegevus protokollitakse ning omanikule väljastatakse viivitamata protokolli koopia, kuhu muuhulgas märgitakse looma senisest asukohast äravõtmise ja loomade pidamiseks ettenähtud kohta paigutamise aeg, õiguslik alus ja põhjus,“ kirjeldas Kalda.
#000055
Looma heaolu tagamiseks on oluline, et iga loomaomanik mõtleks enne looma võtmist läbi, kas ta suudab tema eest hoolitseda ka keerulisematel aegadel. Lemmikloomad elavad umbes 10 – 15 aastat, mis tähendab, et kogu selle aja peab omanik tagama looma heaolu – ravi, toit, liikumine jne. Igal loomaliigil ja tõul on oma vajadused, mida omanik peab loomale tagama, seetõttu on oluline, et otsust looma võtmise kohta ei tehtaks hetke ajel. Eriti oluline on eelnev taustatöö eksootiliste loomade puhul. Samuti on oluline endale tunnistada, kui loomapidamisega ei saada hakkama ning koostöös varjupaikadega leida lahendus, et loomale uus kodu leida.
#000056
Loomade võõrandamine on äärmuslik meede, mida rakendatakse ainult juhtudel, kui ameti hinnangul on ohus loomade elu või tervis ning seetõttu pole võimalik jätta loomi senise loomapidaja hoolde.
#000057
Grüne Woche mess Berliinis taas avatud
#000058
Eesti osaleb rahvusvahelisel messil Grüne Woche, mis toimub tänavu 87. korda. Messi raames toimuvad ka poliitikafoorumid, kus arutatakse põllumajanduse, toidutootmise ja keskkonnahoiu päevakajalisi probleeme.
#000059
Messil on Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja ja Maaeluministeeriumi ühine väljapanek, mille fookuses on tänavu mets ja sealt saadu. Eesti esindus on väljas 60-ruutmeetrisel alal.
#000061
20.–29. jaanuarini toimuv Grüne Woche on üks maailma suurimaid ja pikima ajalooga põllumajandus- ja toidumesse. Ligi 115 000 ruutmeetril laiuvat messi külastab kümne päeva jooksul üle 400 000 inimese. Sel aastal on messialal esindatud enam kui 70 riiki üle maailma.
#000062
Rohkem informatsiooni leiab messi kodulehelt: 
#000063
PRIA alustas 2022. aastal taotletud keskkonnatoetuste väljamaksmisega. Klientidele on planeeritud välja maksta kokku üle 64 miljoni euro.
#000064
PRIA otsetoetuste osakonna menetlusbüroo juhataja Tauno Taska ütleb, et täna alustasime keskkonnatoetuste väljamaksmisega. „Kokku makstakse järgneva kuu jooksul välja 11 meetme toetused ning hiljemalt veebruari keskpaigaks jõuavad toetussummad klientideni,“ lisab Tauno Taska.
#000065
2022. aasta keskkonnatoetuste ühikumäärad leiab PRIA kodulehelt.
#000066
Toetuste eelarved ja väljamaksete planeeritud algusajad
#000067
(NB! Algusaeg tähistab toetuse esimeste väljamaksete tegemist. Kõik maksed teostatakse jooksvalt hiljemalt veebruari keskpaigaks)
#000068
Taotlejad näevad enda oodatavate toetuste laekumise infot e-PRIA teenuses „Maksed ja võlgnevused“.
#000069
Info kõnealuste toetuste määramise kohta avaldab PRIA pärast otsuste kinnitamist kodulehe Toetuste saajate lehel ja konkreetse toetuse leheküljel.
#000070