UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
GRAAFIKUD: koolihariduse suurim probleem on endiselt õpetajaskonna niru pealekasv
#000005
Eesti koolihariduse suurim probleem on endiselt õpetajaameti vähene atraktiivsus, leiab haridus- ja teadusministeerium oma aastaanalüüsist. Samuti jätab soovida venekeelsete õpilaste eesti keele oskus.
#000006
Kuna õpilaste arv on aastatega vähenenud, peavad paljud õpetajad töötama osakoormusega ning kuigi praegused üle 40-aastased õpetajad on ministeeriumi hinnangul heade oskustega, pole oodata ka uue noore õpetajaskonna pealekasvu, sest õpetajaks kõrgkoolis ei õpita.
#000007
„Kõik saavad aru, et ilma heade õpetajateta me ei saa häid tulemusi mis iganes õppetasemel. Me tahame, et oleks rohkem noori õpetajaid, rohkem meesõpetajaid. Need kõik on püsinud aastaid sama koha peal. Pole toimunud sellist muutust, nagu me oleksime tahtnud,“ nentis haridus- ja teadusministeeriumi analüüsiosakonna juhataja Aune Valk.
#000008
Õpetajate palgad on kriisijärgsetel aastatel tublisti kasvanud, pole need järele jõudnud keskmise palga kasvule. Haridusminister Jürgen Ligi sõnul on ministeeriumi haldusalas ka teatavad rahalised ülejäägid, et õpetajatesse rohkem panustada. „Me tahaksime seda ressurssi koondada rohkem tõepoolest palkadeks, kvaliteediks, vaimuvaraks ümber, sh siis õpetajate palgaks, mille eesmärgiks oleme seadnud 1,2 Eesti keskmist, mis on väga hea tase,“ laiendas Ligi..Teiseks probleemiks hindavad nii Valk kui Ligi venekeelsete õpilaste eesti keele oskust. Kui 2020. aasta sihiks on seatud tase, kus vene õppekeelega põhikooli lõpetajatest oskaks 90 protsenti eesti keelt tasemel B1, siis praegu on vastav arv kolmandiku võrra väiksem. Valki sõnul siin aga kompromisse teha ei saa.
#000009
„Signaal, et eesti keelt on vaja, selle signaali n-ö kindluse pärast on oluline, et erandeid ei tehtaks. Vastasel juhul oleks muidugi mõistlik, et need, kes hästi ei saa hakkama või kus pole õpetajad piisavalt hea tasemel, oleks loogiline see erand teha,“ mõtiskles Valk. Kevadel tehtud analüüs näitas tema sõnul, et väga hea eesti keele oskusega inimeste palk ei erine Eestis koduse eesti keelega inimeste palgast. Viimane viitab Valki sõnal, et väga hea eesti keele oskus tagab Eestis võrdsed võimalused.
#000010
Analüüsis on omal kohal ka positiivsed tulemused. Ministeeriumi hinnangul on tunnust väärivad põhikooliõpilaste head tulemused PISA testidel. Lisaks on suurenenud loodus- ja täppisteaduste ning tehnoloogia erialade osakaal kõrgkooli lõpetajate seas. Võrreldes muu Euroopaga on Eestis ka madal ka noorte töötuse määr, mis oli eelmisel aastal 15 protsenti. Kui Euroopas on see keskmiselt 23 protsenti, siis näiteks Kreekas ja Hispaanias on tööta pea pooled noored.
#000011
Haridusministeeriumi 2020. aastaks seatud eesmärgi kohaselt peaks 35 protsenti põhikoolilõpetajatest valima kutsekeskhariduse ja 65 protsenti üldkeskhariduse. Viimased aastad on aga näidanud, et kutseharidust eelistab vaid 26 kuni 28 protsenti noortest ja üldkeskharidust 72 kuni 74 protsenti, vahendas "Aktuaalne kaamera"
#000013
Haridus- ja teadusministeeriumi analüüsiosakonna juhataja Aune Valgu sõnul maksab eesti tööturul endiselt akadeemiline kõrgharidus.
#000014
"Tööandjate selge ja väga jõuline sõnum on olnud, et me peaksime andma rohkem kutsekeskharidusega noori tööturule, et neid on rohkem vaja. Teisest küljest on selge, et reaalset nõudlust, head palka kutsehariduse lõpetajatele täna veel ei pakuta. On erialasid, kus see nii on, aga keskmiselt ei saa kutsekeskhariduse lõpetaja paremat palka kui see, kes jääb üldkeskharidusega," rääkis Valk.
#000015
Tööandjate keskliidu juhataja Toomas Tamsari sõnul muutub selge erialane pädevus Eesti tööturul üha olulisemaks. Sellegi poolest puudub kolmandikul Eesti töötajaskonnast erialane ettevalmistus ja 40 000 noort inimest ei õpi ega tööta üldse.
#000016
"Kui me vaatame, kus majanduses on kõige suurem puudujääk töötajatest, siis need on väga selgelt tehniliste erialadega oskustöötajad. Küllap olukord muutub ka palkadega - üks asi on see, mida noored saavad kätte 1 kuni 3 aastat pärast kooli lõpetamist ja teine asi, mida nad saavad 10 kuni 15 aastat hiljem," selgitas Tamsar.
#000017
Viimase 10 kuni 15 aasta jooksul on haridusministeeriumi analüüsiosakonna juhataja sõnul kutseharidusse palju investeeritud, kuid eelkõige just majadesse ja sisustusse - tema sõnul võiks rohkem investeerida õpetajatesse. Kuigi õpetajate palk on arvuliselt kasvanud, liigub Eesti keskmine palk eest ära.
#000018
Digivahendi kasulikkus õppetöös sõltub enim selle kasutajast
#000019
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000020
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia
#000021
USA uuring: lapsevanemad soosivad laste viisakusvalesid
#000022
Minutiloeng: koolitükiga eksides õpitakse sügavamalt
#000024
Uuring: ülikooli keelepoliitika peab toetuma tegelikule suhtlusele
#000025
Seadusemuudatus sunniks üliõpilasi erialavalikut rohkem läbi mõtlema
#000026
Eksperdid soovitavad Eesti kõrgkoolidele õppemaksu, minister seda ei poolda
#000027
"Suud puhtaks": vanemate soovis koolis telefone keelustada peegelduvad nende enda hirmud
#000029
Suur ülevaade: leia oma kool 2020. aasta riigieksamitulemuste seast
#000031
Graafiline ülevaade: Eesti ülikoolide populaarsemad erialad 2020
#000032
Üks tegevus mõjutab lapse keele arengut enam kui vanemate haridus ja palk
#000034
Teadlane selgitab, kas keelevaist on olemas ja kuidas seda arendada
#000035
Teadlased: eesti kirjandus elab hästi, aga rahastamine valmistab muret
#000038
Teadlane seletab, miks Eesti õpilastel silmad ei sära
#000040
Matemaatik: tunnis ette antud arvutusülesannete lahendamine on ajaraisk
#000041
Usklikkus ja intelligentsus – kas religioossus mõjutab matemaatikateadmisi?
#000043
Mida õppida, et tulevikus jaguks ka tööd?
#000044
Lasteaiaõpetajad peavad õpetust lapsekeskseks, kuid uuring näitab muud
#000045
Berliini erakooli ime: kool ilma tunniplaani ja hinneteta laseb õpilastel teha eksami näiteks seiklusmatkana
#000046
Meediakasvatuse õppejõud: likvideerida tuleks vanemate liigoptimism, et nutivahend üksi arendab
#000047
Ühe minuti loeng: Lapsed õpivad joonistama pealesurutud juhendamiseta ja piiramiseta
#000048
USA haridusekspert: Eesti õpetajaskond tundub olevat haihtumise veerel
#000049
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000050