Heiki Hepner: rahvaküsitlus annab vundamendi, mille baasil lahendada ära teised küsimused
#000001
Kas abielu peaks jääma Eestis mehe ja naise vaheliseks liiduks ja teised olulised küsimused ehk vestlus Riigikogu liikme Heiki Hepneriga.
#000002
Nädalapäevad tagasi, 23. novembril hääletas Riikogu põhiseaduskomisjon abielureferendumi eelnõu päevakorrast maha. Opositsiooni kõrval hääletas eelnõu päevakorrast maha ka Isamaa fraktsiooni liige Siim Kiisler. Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder reageeris sellele, öeldes, et komisjonis peab Riigikogu liige esindama fraktsiooni, ning vahetas Kiisleri komisjonis ajutiselt välja.
#000003
Kiisleri asemel seadis end komisjonis sisse Raplamaa Omavalitsuse Liidu juht ja Riigikogu liige Heiki Hepner. Istusime värskelt komisjoni liikmeks nimetatud Hepneriga laua taha, et arutleda küsimuse üle, mille tõttu ta põhiseaduskomisjoni jõudis. Komisjon hääletas erakorralisel istungil 26. novembril ja otsustas eelnõu saata Riigikogu suurde saali esimesele lugemisele 14. detsembril.
#000004
Me ei leppinud selget kuupäeva kokku. Ei välista, et me tagasi vahetume. Ka minu akadeemiline taust, varasem töökoht vallavanemana ja praegune töö omavalitsuste liidu juhina toetab pigem maaelukomisjonis olemist. Regionaalpolitiika on mulle väga oluline ja armas. Erakonnas ei loobu ma nendes küsimustes kaasa rääkimast.
#000010
Komisjoni liikme vahetumine seisukohtade tõttu tundub kummaline. Kas Riigikogu liige on sõltumatu või peab fraktsiooni sõna kuulama?
#000011
Fraktsioonide koosolekutel on avalikud debatid, kedagi ei solvata, räägitakse täpselt nii, kuidas tuntakse. Kui mõni saadik mõnes küsimuses tahab jääda eriarvamusele, siis alati on seda ka võimaldatud. Kuigi iga fraktsiooni eesmärk on otsida ühisosa. Kui me alati kõikidest asjadest väga erinevalt arvaksime, siis me laguneksime laiali. Me ei suudaks koalitsioonis kokkulepitut ellu viia. Koalitsoonipartnerid ootavad, et me toetaksime ka neid ideid, mis meile võib-olla ei tundu täielikult sellised, mida me tahaksime toetada.
#000013
Eile paraku oli niimoodi, et eilsel komisjoni koosolekul ma osaleda ei saanud (põhiseaduskomisjon pidas erakorralise istungi 26.11, intervjuu toimus 27.11 – toim.). Ausalt öeldes ma ei teagi, kes meid konkreetselt esindas. Olen ka Eesti Omanike Keskliidu volikogu aseesimees ja täitsin esimehe rolli, kuna esimehe tervis ei võimaldanud tal enam esimehe rolli täita. Meil oli üldkoosolek, see on väga pikalt ette planeeritud. (26.11 toimunud üldkoosolekul valiti Heiki Hepner Eesti Omanike Keskliidu volikogu esimeheks – toim.)
#000016
Teie siis eile ei hääletanud?Mina kahjuks ei hääletanud.
#000017
Oleksin kindlasti samamoodi käitunud. Eilse hääletusega ei lõppenud protsess, see on alles algus. Komisjon peab neid otsuseid arutama rohkem kui mõni kord. Neid kokkukäimisi selles küsimuses saab olema päris palju.
#000019
Kas rahvaküsitlus peaks olema või ei peaks olema? Kas julgete iseenda seisukohta ka selles osas avaldada?
#000020
Siin tuleks teemat natukene laiemalt vaadata. Mina oleksin eelistanud ja Isamaa fraktsioon ka pigem eelistab esindusdemokraatiat, mitte niivõrd otsedemokraatiat. Muidugi me ei ole päris sellel seisukohal, et rahvalt ei tohiks küsida küsimusi, aga see ei tohiks marginaliseerida esindusdemokraatiat.
#000021
Fraktsiooni seisukoht on seni olnud, et rahvaküsitlus peab tulema ja komisjoni liikmetega vangerdamise eesmärk oli, et teema edasi liiguks. Mis teie isiklik seisukoht ikkagi on?
#000022
Minule sümpatiseerib Urmas Viilma (EELK peapiiskop – toim.) lähenemine. On palju spekuleeritud, mis saab siis, kui vastatakse nii või vastatakse naa. Vaatame, kui vastatakse „jah”. (Hetkel on kokku lepitud rahvaküsitluse küsimus: kas abielu peaks jääma Eestis mehe ja naise vaheliseks liiduks? – toim.) See tõmbab pinged arvestataval osal elanikkonnast maha, fikseerib ära, et abielu on mehe ja naise vahel.
#000023
Ma arvan neil, kes on täna sellest kultuuriruumist, kes ütlevad, et abielu peaks olema mehe ja naise vahel. Kes said väga tugevalt häiritud ühiskonna lõhkumisest ratsarünnakuga 2014. aastal. Tõepoolest, tõsi on see, et teatud protsessid on toimumas Euroopa kultuuriruumis, kus ka samasooliste paaride küsimusi on üht- või teistviisi lahendatud.
#000025
Täna ma näen asja sedaviisi – mulle sümpatiseerib Urmas Viilma lähenemine, et kui fikseerime selle asja, siis saame hakata arutama, kuidas samasooliste paaride muresid lahendada. Ma usun, et see loob teatud eeldused ja saab mõelda, kas selleks peab ilmtingimata olema kooseluseadus. Ma ei ole kooseluseadust nii põhjalikult juriidiliselt analüüsinud. Rahvaküsitlus annab vundamendi, mille baasil lahendada ära teised küsimused.
#000026
Ei saa panna ühte küsitlusse kahte küsimust.
#000028
Kas küsimus ei võiks olla teistmoodi esitatud?
#000029
Selle üle on arutletud, et võiks mõnes mõttes peegelpildis küsida. Mina ei võta Reformierakonna juttu tõsiselt, et see lõhestab ühiskonda. Ma olen seda meelt, et see probleem sai 2014 tekitatud. Me peame mõtlema nendele küsimustele, parlament peab arvestama rahva arvamusega ühel või teisel moel.
#000030
See ei tähenda, et perekonnaseadus oleks automaatselt muudetud, kui inimesed vastavad küsimusele „ei”. „Jah” puhul ta fikseerib perekonnaseaduse paragrahvi (Perekonnaseaduse § 1. Abielu sõlmimise eeldused(1) Abielu sõlmitakse mehe ja naise vahel – toim.) ja seda saaks muuta järgmise rahvaküsitlusega. See ei takistaks kooseluseaduse vastuvõtmist. See on sõnum, et sellega peaks tegelema. Isamaa fraktsioon ei karda rahvaküsitlusi, et saada tagasisidet, mis on rahva jaoks oluline murekoht.
#000031
See on natukene ka tehniline küsimus. Ei saa ühte ja sama asja kahes vaates küsida. Kui küsida, kas abielu võiks olla samasooliste paaride vahel, näiteks, siis ei oleks mõlemale poolele siduvaid tagajärgi. Võiks muuta perekonnaseaduse esimest paragrahvi ja samas ei kohusta mitte miski ka kooseluseaduse aktide osas. See on veel tühjem küsimus, ei kohusta mitte millekski ja ei anna ka tegelikult täna seda kindlust. Kui ühele poolele midagi fikseerime, võime palju rahulikumalt hakata tegelema teise poole küsimustega.
#000033
Ma esindan siin selgelt omaenda seisukohta. Mina näen küll niimoodi, kui abielu pool on fikseeritud, siis selle baasilt saaks hakata mõtlema, kuidas lahendada nende inimeste probleeme. Peame saama „nokk kinni, saba lahti” situatsioonist välja.
#000041
Rahvaküsitlus teie hinnangul ühiskonda ei lõhesta?
#000044
Ühiskond on lõhestunud alates 2014. aastast. Ta ei lähe kuidagi rohkem lõhki. Täna ma ütleks, et minu ideaalis me hakkame otsima lahendusi, kuidas ühiskonda tagasi kokku ühendada.
#000045
Kui tõenäoline on, et rahvaküsitlus teostub kevadel nii, nagu seda praegu planeeritakse?
#000046
Ei tea. Võib juhtuda, et ei teostugi. Ega ma oska öelda, mismoodi seda lahendatakse. Ühe koalitsioonipartneri poolt on ettepanek sellisena tulnud. Isamaa nägi selle küsimuse lahendamist, et seda võiks teha läbi parlamendi, isegi põhiseadusprintsiibina oli meil sisse viidud. Ei olnud mõeldud küsitluse läbiviimist. Tõsi on ka see, et see nõuaks suuremat üksmeelt Riigikogus erakondade vahel. Vist koguni 68 häält. Täna ei ole seda saavutatud. Nüüd on küll tegemist natukene teist tüüpi lähenemisega asjale, aga üldprintsiibis võiks ta ikkagi aidata probleemi lahendada.
#000047