Esimesed mälestused sooviga saada jumekamat nahka ulatuvad tagasi gümnaasiumi aega. See oli 10. või 11.klass, kui tundsin ennast ebakindlalt sellepärast, et mu nahk on nii hele. Siis käisin esimest korda solaariumis ning kasutasin isepruunistavat kreemi – Dove Summer Glow. Solaariumi püsikundet minust ei saanud, käisin veel mõned üksikud korrad aastas, kui oli soov kerge jume saada või talvel 5 min sooja valgust nautida. Samuti ei tulnud midagi välja isepruunistavast kreemist – oranži triibuline nahk ja see omapärane lõhn tekitavad siiani külmavärinaid. Seega leppisin sellega, et mul on II nahatüüp, mis ei päevitu hästi ega hoia päevitust kaua. Nüüd naudin suvepäikest turvaliselt ning ülejäänud aja enda lumivalget tooni.
#000001
Olen uurinud klientidelt kliinikus ning ka läbi IG, et millised on populaarsemad isepruunistajad. Siiani on enim nimetatud bränd Vita Liberata, seejärel St. Tropez ja Madara. Vita Liberatalt olen proovinud Fabulous isepruunistavat kreemi (23,90€). Minu nahatooni jaoks ikkagi võõras toon, kasutasin vaid suvel. Mäletan, et lõhn mind ei häirinud ning kreem imendus kergesti ja jäi nahale mõnus. Meeldis rohkem, kui St. Moriz isepruunistav vaht, mida oli raske nahale kanda (kuivas kiiresti) ning toon oli samuti liiga oranž.
#000003
Enne 20ndat sajandit seostati heledat nahka kõrgklassi, jõukuse ja iluga. Kasutati erinevaid pleegitavaid toimeaineid ning välditi päikest. 1920ndate keskel suurenes naistele mõeldud ajakirjades artiklite ja reklaamide hulk, kus ülistati päevitunud nahka. Eelkõige “süüdistatakse” selles moeikoon Coco Chaneli, kes end Vahemere kruiisil päikese käes ära põletas ning pärast seda avalikkuse ees kuldse jumega silma jäi. Nüüd tähendas päevitunud nahk jõukust, ilu ja paremat enesetunnet. Isepruunistuvad tooted on turul alates 1960ndatest aastatest.
#000005
Uuringute järgi hinnatakse jumekamat nahka siiani atraktiivsemaks, seda seostatakse kõrgema enesehinnangu ja parema kehapildiga.
#000006
Nahale kandes reageerivad DHA ja erütruloos vabade aminohapetega naha pindmises kihis (epidermise ehk marrasnaha kihis: startum corneum) vallandades nn. Maillardi reaktsiooni. Selle reaktsiooni tulemusena toodab nahk melanoidiine, mis annavad nahale tumedama tooni – tekib kunstlik jume.
#000009
Melanoidiin on Maillardi reaktsiooni lõpptulemus: tume pigment (tumedavärviline aine), mis annab nahale kunstliku jume. Melaniin on pigment mida toodab enamjaolt melanotsüüt (pigmendirakk). Melaniin annab värvi silmadele, nahale ja karvadele. Melaniini tootmine suureneb UV – kiirgusega kokkupuutel, melaniin on keha loomulik kaitse UV -kiirgusele.
#000011
See on tähtis, et vastata küsimusele kas isepruunistavad kreemid vähendavad päikesepõletuse ohtu või kaitsevad UV -kiirguse eest?
#000012
Vastus on ei. Isepruunistavad kreemid tekitavad kunstliku jume ning koos sellega võltsi turvatunde: olen ju pruun, enam ära põleda ei saa! On kindlaks tehtud, et inimesed, kes kasutavad isepruunistavaid tooteid teatavad ka suurema tõenäosusega eelnevast päikesepõletusest. Isepruunistavad kreemid ei taga piisavat kaitset UV – kiirguse kahjustava mõju eest (v.a juhul, kui tootesse ei ole lisatud piisav SPF). Kunstlikult loodud jume annab vaid umbes SPF3 ulatuses kaitse.
#000013
Hea asi on see, et pärast DHAd või erütruloosi sisaldava toote peale kandmist, tekib nahale umbes 2 -4h jooksul päevitus. Ehk siis paari tunniga on võimalik saada kuldne jume ja seda ilma UV – kiirguse kahjustava mõjuta. Päikeseta “päevitusprotsess” võib kesta 24 – 72h, seega selle aja jooksul võib jume veel tumedamaks muutuda. See ongi Maillardi reaktsioon, millest eelnevalt rääkisin. Just selle reaktsiooni tõttu tekib nahale isepruunistavatele toodetele omane lõhn – kõik, kes kasutanud, siis teavad, seda omapärast kõrbenud “aroomi”.
#000015
Halb asi on see, et lisaks tumedamale jumele tekitab Maillardi reaktsioon ka reaktiivseid hapnikuühendeid (ROS:reactive oxygen species) ehk oksüdatiivset stressi. Mistõttu on kehas häiritud vabade radikaalide ja antioksüdantide tasakaal. Vabad radikaalid lõhuvad terveid molekule ja “ründavad” rakke, lagundades ka kollageeni ja elastiini kiude, mille tõttu tekib naha enneaegne vananemine ja kortsud. Asi läheb mitu korda tõsisemaks, kui minna pärast isepruunistava toote nahale kandmist, ilma SPFta, UV – kiirguse kätte. Uuemate uuringute järgi kiireneb vabade radikaalide tekkimine 120%!(Spreipäevituse korral isegi 180%). Seega, päev pärast isepruunistava toote kasutamist peaks vältima UV-kiirgust või kasutama SPF kaitsekreemi, et vähendada suurenenud oksüdatiivse stressi mõju.
#000016
Veel on uuringuid, mis näitavad, et regulaarne DHAd (tugevama, kui 5%) sisaldavate toodete kasutamine nõrgestab päikesevalguse mõjul D -vitamiini moodustamist.
#000017
Sellest isepruunistuvate kreemide pahupoolest on tootjad teadlikud ning seetõttu üritatakse üldjuhul oma tooteid teistest eristada, muuta paremaks – lisatakse erinevaid antioksüdante, kombineeritakse DHAd erütruloosiga, lisatakse hüaluroonhapet, õlisid, aloe verat, erinevaid lõhnaaineid. Kõik selleks, et peita isepruunistavate toodete omapärast lõhna, muuta kunstliku päevituse toon loomulikumaks ja kestvamaks ning luua niisutatud ja särav lõpptulemus. Kõlab hästi, aga kogu see koostisosade kompott võib olla tõsine nahaärritaja, muutes naha tundlikumaks või tekitada allergiat, harvemal juhul kontaktdermatiiti.
#000018
Toopilised ehk lokaalsed isepruunistajad (paikselt kasutatavad, naha peal)
#000019
Siia alla lähevad kõik isepruunistavad kreemid, geelid, vahud, spreid, piimad, puudrid ja salvrätid. Enamjaolt sisaldavad kõik need tooted kas DHAd või erütruloosi (või mõlemat koos) ning tekitavad nahas Maillardi reaktsiooni, mille tulemusel hakkab paari tunni jooksul moodustuma kunstlik jume. “Päevitus” püsib ~3-10 päeva ning seda ei ole võimalik veega maha pesta. On olemas ka tooteid, mis on DHA ja erütruloosi vabad, neid võib põhimõtteliselt nimetada keha meigiks, need katavad naha ning toonivad selle jumekamaks ja ühtlasemaks, aga tulevad kergelt vee ja pesugeeliga maha. Sellised tooted sisaldavad tavaliselt karamelli, kreeka pähkli ekstrakti, jojoobi ekstrakti või kakaod.
#000020
Isepruunistuvaid tablettide tulemusel koguneb organismis, sealhulgas nahas, pigment. Efekti avaldumine võtab vähemalt 2 nädalat aega.
#000024
Internetist leiab võimaluse nahka jumekamas muuta ka süsteprotseduuriga. Organismi süstitakse kunstlik peptiid (valk), mis ergutab melanotsüüte (pigmendirakke) tootma melaniini, mille tagajärjel muutub nahk tumedamaks. Või paigaldatakse naha alla spetsiaalne implantaat. Antud valdkond on reguleerimata ning müügiluba on vaid ravimitele, mis on mõeldud teatud haiguste, nagu porfüüria, sümptomite leevendamiseks.
#000025
Enamus artikleid mida DHA kohta lugesin tõid välja just spreipäevituse ohtlikkuse.
#000027
Dihüdroksuatsetooni on võimalik toota nii sünteetiliselt, kui ka naturaalselt. DHA naturaalne päritolu on tavaliselt suhkrupeet. Mõnede allikate väitel imendub mittelooduslik isepruunistaja sügavamale naha sisse, läbistab rakumembraani ehk seina ja imendub vereringesse (seda just sünteetilise DHA ja lisatud abiainete tõttu). Naturaalne DHA seevastu reageerib vaid naha pindmisemas kihis olevate surnud naharakkudega. Seniks kuni täpsemaid uuringuid ei ole, ütlen ma nii: DHA on DHA, isegi, kui näed selle kõrval sõna looduslik või orgaaniline. Kui ostad toote, mis sisaldab DHAd või erütruloosi, olgu see öko/ orgaaniline või mitte, pead arvestama võimalike kõrvalmõjudega.
#000028
Kõrvalmõjusid ei põhjusta ainult DHA, vaid ka lisatud abiained: parfüüm, niisutajad, säilitusained, paksendajad, emulgaatorid, erinevad aktiivained (antioksütandid, vitamiinid jms). Siin soovitan ammust lemmikut: CosmEthics. Selles äpis saad ära märkida enda jaoks mittesobivad ained ning toodet skaneerides tulevad need kohe esile. Samuti on juures selgitav tekst.
#000029
Soovitan enda klientidel mitte kasutada isepruunistavaid tooteid vähemalt 2 nädalat enne fotoepilatsioonile tulekut.
#000032
Päevitunud nahk, olenemata viisist kuidas see saavutati, tähendab alati mingit nahakahjustust.
#000034
Kui jume saamiseks võrrelda päikese käes peesitamist, solaariumilampe ja isepruunistavaid kreeme, siis jah, isepruunistavad kreemid on neist kõige turvalisem variant, aga kindlasti mitte 100% turvaline. Jagan mõned nipid, mis aitavad vähendada ka eelnevalt väljatoodud isepruunistavate toodete pahupooli:
#000035
Kuivale nahale sobivad paremini kreemid ja piimad ning sellised isepruunistajad kuhu on lisatud nt. hüaluroonhape. Rasusemale vahud ja geelid, sest need kuivavad kiiremini ja on kergema koostisega. Väga heleda nahatooniga inimestele soovitan toonivat ihupiima või isepruunistajat millele on märgitud sõna fair, siis jääb lõpptulemus võimalikult loomulik. Tumedama nahatooniga inimestel on lihtsam kasutada ka medium ja dark toone.
#000037
Vali tooted, mille koostisosade nimekirjas näed selliseid aineid: E – vitamiin, aloe vera, hüaluroonhape, kibuvitsaõli, vaarikaseemne ekstrakt, C-vitamiin jm.
#000038
Kõigepealt alusta naha ettevalmistusega – pese ja koori nahk ning eemalda karvad (soovituslikult eelmisel päeval). Kui nahk on sile ja pehme jääb ka isepruunistav toode nahale ühtlasemalt. Samuti aitab laike ja triipe vältida spetsiaalne aplikaatorkinnas ja ringjad liigutused, toote nahale kandmisel. Vahud ja geelid kuivavad kiiremini, seega, kui oled veel algaja, siis on lihtsam alustada kreemist.
#000039
Hakka toodet nahale kandma jalgadelt, sest kummardamisel tekivad nahavoldid, mis võivad jätta kõhu triibuliseks, kui sinna enne kreemi määrid. Less is more – pigem võta kindale vähem toodet, alati saab juurde võtta. Kui lähed kreemiga liiale, siis ei imendu see korralikult naha sisse ning suurema tõenäosusega määrid ära enda riided või voodilinad.
#000040
Pärast isepruunistava toote nahale kandmist, pane mängima enda lemmik muusika või podcast ning oota, et nahk ära kuivaks. Soovitan oodata vähemalt 10min, enne, kui riidesse paned või magama lähed. Päev pärast isepruunistava toote kasutamist väldi sauna ning trenni ehk siis liigset higistamist. Ning nädala jooksul ära unusta enda nahka niisutada kehakreemi või -õliga.
#000041