Uuring: vanad metsad talletavad arvatust märksa enam süsinikku
#000005
Ühendkuningriigi metsade põhjal valminud uuringus selgus, et sealsed metsad talletavad varem arvatust ligi 75 protsenti enam süsinikku, eriti suurt vahet nähti vanemate puude puhul. Uuring osutab, et kaitse-eesmärke tuleb pikas plaanis ümber mõtestada.
#000007
Teadlasrühm uudistas Oxfordshire'is asuva Wytham Woodi metsa katselapil 815 puud. Laserskanneerimine võimaldas koostada igast puust eraldi mudeli ja arvutada täpselt selle ruumala, vahendab BBC News.
#000008
Ghenti Ülikooli teaduri Kim Caldersi sõnul leidis töörühm uuritud puudest märkimisväärselt rohkem süsinikku. Täpsemalt selgus, et puude biomass hektari kohta oli eeldatust 77 protsenti suurem – 230 tonni asemel 410 tonni. Sellest ligikaudu poole moodustab süsiniku mass. Ühtlasi näitab uuring, et süsiniku sidumisel mängivad eriti olulist rolli just küpsed puud.
#000009
Täpemalt osutus, et laialt kasutatavad mudelid ennustavad küllaltki hästi kuni poolemeetrise läbimõõduga puudes leiduvat süsiniku hulka. Vanemate puude struktuur on aga keerukam, sõltudes veel täiendavalt kasvukohast ja liigist.
#000010
Enne 3D-skanneerimistehnikate kättesaadavaks muutumist tuli puu selle kaalumiseks maha võtta. Uues uuringus kaardistasid teadlased puudest aga laseriskanneriga ja koostasid selle põhjal oma mudeli. Selle põhjal arvutasid nad välja, kui palju oli süsinikku iga puu tüvesse ja okstesse talletunud. Arvutus näitaski, et Ühendkuningriigi metsade mass on umbes kaks korda nii palju kui varasemate arvutuste põhjal eeldati.
#000011
Wytham Woodi mets on maailmas üks uuritumaid. Tegu on Ühendkuningriigis tavalise heitlehelise metsaga – see tähendab, et ala põhjal tehtud mõõtmised annavad õige hinnangu kogu riigi metsade süsinikusisaldusele.
#000012
Kui näiteks Ühendkuningriigi metsadesse talletatud süsinik õigesti välja arvutada, aitaks tulemus teha riigis informeeritumaid metsamajandamise otsuseid. Samuti rõhutab see, kuivõrd kulukaks kujuneb keskkonnale selle metsamaa kaotus.
#000013
Kaldersi sõnul on puude süsinikusisaldust alahinnatud tõenäoliselt nii Ühendkuningriigis kui ka laiemalt üle Euroopa.
#000014
Terved metsad on olulised mitmel põhjusel. Need on ühtaegu olulised ökosüsteemid ja eemaldavad samas atmosfäärist planeeti soojendavat süsihappegaasi. Mat Disney sõnul näitab uus leid, et iga ruutkilomeetri kaotatud metsamaaga läheb potentsiaalselt kaotsi ka arvatust peaaegu kaks korda rohkem süsinikuneelamise võimekust.
#000015
Tema sõnul on leid väga oluline looduskaitsjatele. Puude kaitsmise mõju kliimamuutusele tuleb Disney sõnul nüüd üle vaadata. Samuti tähendab küpsete metsade keerukas struktuur tema sõnul, et pelgalt neid uute istikutega asendades mets samasugust otstarvet ei täida.
#000016
Disney sõnul on suurte küpsete puude väärtust peaaegu võimatu välja arvutada. Seda väärtust ei tohiks ühegi hinna eest kaotada – vahet pole, kui palju uusi puid kellelgi on plaanis istutada.
#000017
Madis Kallas: mets on palju enamat kui puit
#000019
EL plaanib 2027. aastal luua veel ühe süsinikuturu
#000020
Marti Piirimäe: süsiniku talletamiseks vajame hästi majandatud metsi
#000021
CO2 hind on taas tõusuteel
#000022
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000023
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000024
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000025
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000027
Looduskaitsealad putukaile ja ämblikele kaitset ei paku
#000028
Lumepuudus suusakeskustes võib mõjutada maailma kliimapoliitikat
#000029
Uuring: Kagu-Eesti jäätmetest saaks toota hulganisti biogaasi
#000030
Rohenäpp suudab muuta aknalaua troopiliseks paradiisiks
#000031
Tehiskaaslane ja tehismõistus kaardistavad maailma prügi
#000032
Teadusuuringud viitavad põhjavee ja allikate olukorra halvenemisele
#000034
TTÜ teadlane: põllumajanduse mõju Eesti vee kvaliteedile on üsna suur
#000035
Paarikümne aastaga on jää sulamistempo muutunud enam kui poole kiiremaks
#000036
Maailm leekides: suurpõlengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks
#000045
Puidu ahju ajamine päästab poliitikud, kuid mitte kliima
#000046
Suur analüüs: kas elektriauto ikka säästab kliimat?
#000047
Analüüs: biokütustest on kasu, kuniks mets püsti jääb
#000048
Miks 27 aastat pärast nõukaaega endiselt Emajõe põhja ei näe?
#000049
ÜRO kliimaraport: võimalus kõige hullema ära hoidmiseks on peaaegu käest kadunud
#000050
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000051
Eesti mudakivi ehk graptoliitargilliit – kas oht või kasulik maavara?
#000052
17 halli varjundit: kas mahetootmine on tavatootmisest keskkonnasõbralikum?
#000054
Puulehtede äravedu on tarbetu ja lausa kahjulik
#000055
Bakalaureusetöö: Eesti kliimasse sobivat kvaliteetset ehitusmaterjali saab otse põllult
#000057
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000058