Ettevõtte asutamine – Mida sa peaksid teadma?
#000000
Enne ettevõtlusega alustamist keerleb peas rohkelt küsimusi. Kust leida hea äriidee? Kuidas saada omale esimesed kliendid? Kas ma saan hakkama? Ning kas mul on üldse piisavalt teadmisi ja oskusi uue ettevõtte käimalükkamiseks või peaksin ehk aasta-paar veel ootama? Ettevõtlusega alustamist edasi lükata on lihtne, tegelikkuses on aga kõige olulisem soovitus – tee see lihtsalt ära ja hakka otsast minema. Kõik muu tuleb juba tegevuse käigus.
#000001
Ettevõtja arengutee võib jagada 5 etappi ̶ unistaja, alustaja, edeneja, ettevõtja ja tegija.
#000002
Unistaja oled sa siis, kui sa alles kaalud ettevõtjaks hakkamist ja mõtled asju läbi.
#000003
Pärast klientide leidmist saab sinust edeneja. Edeneja on loonud endale töökoha, see tähendab, et ta suudab end ise ära toita, mis on juba väga suur asi. Samas on see etapp suhteliselt keeruline, entusiasm hakkab raugema ja tekib kahtlus, kas äkki palgatööga oleks lihtsamini läbi saanud. Käib suur võitlus ajaga, sest kõike sa üksinda enam teha ei jõua. Hakkad tasapisi administreerivaid tegevusi nagu raamatupidamine, assistenditöö ja turundus sisse ostma.
#000005
Ning kui sa oled kõige eelnevaga hakkama saanud ja lõpuks enam ise põhitööd ei tee, saab sinust tegija, kes peab hakkama ettevõtet täiesti uuel tasandil numbrite abil juhtima.
#000007
Lähme aga tagasi algusesse ehk räägime sellest, mida sa peaksid teadma ja läbi mõtlema, enne kui ettevõtja teekonna kasuks otsustad ja päris oma ettevõtte asutad. Soovitan võta endale üks paberileht kõrvale ja pane järgmised suuremad pealkirjad koos enda mõtetega kirja. Siis saab sinu ideest reaalsem mõte ja seda on lihtsam edasi arendada.
#000008
Mõtle läbi, millist ettevõtet sa luua soovid
#000009
Ettevõte, kes tegeleb mingi probleemi lahendamisega uudsel, senisest teistsugusel moel. Skaleeruv, peab suutma kiiresti kasvada üle maailma. Start-upi rahastatakse enamasti investorite toel, andes raha eest ära jupi osalusest. Start-up on ainuke ettevõte, kes saab endale lubada pikaajalist kahjumis olemist! Väga põnev valdkond ja selles liiguvad suured rahad, kuid pead arvestama, et enamik neist põrub juba esimese aastaga ja ei õnnestu kunagi. Samas kui sa oled 0,1 või veel väiksema % seas, kellel läheb asi õnneks, siis võid start-up ettevõtte müügist tulevikus saada väga palju raha. NB! Juuksurisalongid, raamatupidamisbürood ja restoranid ei ole start-upid!
#000011
Kõige klassikalisem ettevõtlusvorm. Teed seda, mida oskad, palkad töötajaid. Eesmärk on teenida kasumit ja ühel päeval ettevõte maha müüa. Kui saad ettevõtte korralikult tööle ja ettevõte sinust enam ei sõltu, siis on müügihinna suurusjärk tavaliselt ca 1 a müügikäive.
#000012
Teed seda, mida tahad, ehitad ettevõtte ümber oma elustiili, mitte vastupidi. Elustiiliettevõtja võib palgata töötajaid või freelancereid, aga ei pruugi. Peamine prioriteet on panna ettevõtlus sobima oma eluga, kasum on teisejärguline (aga natuke võiks ikka olla). Siia alla käivad igasugused kohvikud, Bed&Breakfast-id jms. Elustiiliettevõtet reeglina raha eest müüa ei saa. Võibolla õnnestub sul maha müüa kohviku põhivara või kui sul on kehtiv rendileping, siis ka see.
#000013
Äriidee on ettevõtte loomisel kõige tähtsam tuumik. Sinu ees on valikud, kas:
#000015
Kasutad olemasolevaid teadmisi ja oskusi – näiteks osutad teenust /müüd kaupu, samal ajal ka koolitad või konsulteerid. See on kõige lihtsam ja riskivabam, samas pead arvestama, et konkureerid siin suure tõenäosusega oma endise tööandjaga (kontrolli igaks juhuks, ega sul ei olnud konkurentsikeeldu lepingus sees).
#000017
Tõtt-öelda jätkab suur osa ettevõtjaist sellega, mida nad on varasemalt teinud. Nt olin raamatupidaja raamatupidamisbüroos, hakkan pakkuma teenust. Sama loogika turundaja, juristi või keevitaja puhul. Sa kas jätkad sama teenuse osutamist või hakkad sel teemal koolitama ja konsulteerima. Erialasel konsulteerimisel arvesta, et kui sa ise enam ei praktiseeri, siis 1-2 aastaga teadmised vananevad.
#000018
Kasutad oma olemasolevaid teadmisi-oskusi, kuid uuel digitaalsel moel
#000020
See siin on muidugi kõige riskantsem variant! Uute asjade õppimine on väga pikk protsess, sest õppimiskõver on pikk. Näiteks kui sa soovid 50-aastaselt hakata raamatupidajaks, siis ei maksa sulle keegi alguses võrdväärset tasu, vaid pead alustama assistendi tasandilt, samamoodi nagu nooredki. Seetõttu soovitan, kui vähegi saad, siis kasuta ära see, mida sa oled juba oma eelnevas elus õppinud. Näiteks kui sa oled raamatupidaja, siis võid lisaks raamatupidaja tööle minna ka kutsekooli õpetajaks või olla kuskil finantsnõustaja, teha aruandeid ja prognoose vms. Sa saad asju natukene sättida, vastavalt sellele, mis sind huvitab. Või kui sa teed elustiiliettevõtte või hakkad freelanceriks, võid teha ka mitut asja korraga – näiteks pakkuda põhitegevusena raamatupidamisteenust ja samal ajal heegeldada ka väikeseid loomi ning müüa neid internetis. Ehk siis, jätkad sama asjaga, mida sa oskad, aga võtad midagi juurde.
#000022
Et aru saada, kuidas sinu äriidee toimiks ning kas ja kui paljud kliendid oleksid nõus selle eest maksma, võiksid sa oma ideed testida. Selleks:
#000023
Proovi aru saada, mis moodi nemad seda teevad, mõtle, miks sinu idee nende omast parem on, kuidagi peab ju väälja paistma.
#000024
Kui sinu idee on veebipõhine, siis tee lihtne landing page ja pane sinna lühike tagasiside- või kontaktivorm, paludes huvilistel see ära täita. Selliseid lehti võid teha ka mitu (nende tegemine ei ole muide üldse keeruline, veidi googeldamist ja ongi valmis, Wix, Squarespace...). Seejärel osta natuke reklaami (FB, Google) ja vaata, kui palju huvilisi on.
#000026
Määra esialgne hind ja arvuta kas ärimudel mängib sellisena välja – pärast esmase tagasiside saamist on sinu järgmiseks ülesandeks aru saada, millise hinnaga sa saad seda toodet/teenust müüa ning millise hinnaga müümine oleks otstarbekas, et sellel äril oleks üldse mõtet. See on selline hästi üldine finantstest.
#000027
Klassikaliselt koosneb äriplaan järgmistest osadest:
#000029
miks sa seda teed (missioon)? sinu väärtused?
mis on su toode? kes on su klient? sinu konkurentsieelis?
SWOT analüüs – tugevused ja nõrkused, võimalused ja ohud
#000030
Äriplaan tuleb igal juhul läbi mõelda, sest see on see, millele sa pead toetuma siis, kui motivatsioon hakkab kukkuma või tekib madalseis (ja neid hetki ettevõtluses tekib!).
#000031
Samas kui sa ettevõtte alustamiseks toetust taotleda ei plaani, siis ei soovita ma sul kulutada aega 50-lk äriplaani koostamiseks, vaid kasuta tavalist Exceli tabelit – tee üks leht ja pane sinna kõik needsamad punktid, lühidalt ja kokkuvõtvalt, ning teisele lehele tegevuskava.
#000032
Võid ka tutvuda minu poolt välja töötatud arendusplaani formaadiga, mida kasutan regulaarselt ka ise. See formaat sobib nii ettevõtlusega alustajale kui kvartaalseks tegevuste planeerimiseks juba tegutsevale ettevõtjale – saad iga perioodi alguses läbi mõelda, millega sa selles kvartalis tegeled ja millega sa ei tegele (see viimane on samuti väga oluline). Kui sul on idee enam-vähem paigas, siis on esmase arendusplaani kokkupanek mõne tunni töö. Ja kui sa hakkad uuendama seda korra kvartalis ning teed need asjad ka reaalselt ära, siis areneb su ettevõte mühinal.
#000033
Äriplaani finantsprognooside koostamise juures arvesta, et kasumini jõudmine võtab aega, vahel lausa aasta või paar. Sul võib olla vaja täiendavalt kaasata finantse, panna mängu oma säästud ja võib ka juhtuda, et sa ei saa endale esimesel aastal maksta palka või ei saa sa seda teha varasemas mahus.
#000034
Konkurentide analüüsi puhul uuri, kes su konkurendid on ja kuidas nad on ajas kasvanud. Kui seda teenust turul ei ole, siis näitab see sageli, et seda teenust ei ole vaja. Esimesena turule tulla on väga raske. Üldiselt läheb paremini neil, kes tulevad oma toote või teenusega välja teise või kolmandana, õpivad eelmiste vigadest ja teevad asju paremini. Enamik ärisid siin maailmas ei ole midagi unikaalset, nad püüavad teha sama asja natukene paremini kui teised. Kuid kui sul on maailmamuutev idee, siis loomulikult on ka esimesena lendu tõusmine võimalik.
#000035
Mida sa peaksid teadma finantsidest
#000036
Kõige olulisemad 5 numbrit, mida sa oma ettevõtte kohta peaksid teadma, on:
#000037
See on kasumiaruanne hästi lühikeses formaadis, kas kuu või aasta kohta.
#000039
Müügitulu on see, kui palju sa müüsid. Müüsid hulga tükke, mingi hinnaga, müügitulu on hind x kogus. Tükke võib olla erinevaid ja ka tükkide hind võib olla erinev.
#000040
Brutokasum on see, mis jääb järele, kui lahutad müügitulust otsekulud. Brutokasum peab ära katma üldkulud, mis sul oleksid ka siis, kui müük oleks null – nt kontorirent, programmi rent, raamatupidamiskulu. Need ei ole otseselt müüdava asjaga seotud, kuid on ettevõtluseks vajalikud. Samuti peavad brutokasumi sisse mahtuma kulud, mida sa täiendavalt teha tahad. Näiteks minna mõnele koolitusele, konverentsile, osta mõne raamatu. Ning pärast kõike seda peaks midagi natuke ka alles jääma, et ettevõte oleks ikka kasumis.
#000042
Mida peaksid teadma finantsist erinevatel arenguetappidel?
#000043
Ükskõik mida sa müüma hakkad, sa pead teadma, kui palju selle tegemine maksab ja palju selleks materjali kulub. Ka seda, kui palju maksab sinu tööaeg (lisa siia kindlasti ka maksud). Ajaplaneerimisel arvesta, et lisaks põhitööle peab sinu tööaega mahtuma ka turundus ja muu admin-töö. Põhitööle võid planeerida kuskil pool oma tööajast, kui sul õnnestub rohkem teha, siis on hästi, aga tõenäoliselt ei õnnestu.
#000044
Töötunni hinna määramiseks arvuta kokku, kui palju töötasu sa tahad igakuiselt saada, lisa maksud juurde, jaga toodete valmistamiseks kuluva ajaga ja saadki teada, palju üks sinu tund maksab – näiteks tahad saada 20 euri tunnist.
#000045
Müügihinna määramiseks pead teadma omahinda, mis on absoluutselt vähim müügihind. Lisaks on sul vaja teada, milline on turuhind ehk millise hinnaga konkurendid müüvad. Kui mingid raamatupidajad turul arvestavad tööhinnaks 20.-/h, siis ei saa sa kohe müüa 2x kallimalt. Turvaline on alustada turu keskmisega ja pikas plaanis hinda kasvatada (kuid see nõuab ka kallimat pakendamist ja erilisemat teenust).
#000046
Saadav brutokasum peab ära katma üldkulud, finantskulud (nt kui oled investorile lubanud dividende) ja ka kasumi.
#000048
Selles mahus finantsplaneerimisest peab iga alustav ettevõtja aru saama. Kui tunned, et ei saa ise hakkama, siis otsi mõni tuttav raamatupidaja või ettevõtja, kes aitab sul põhinumbrid paika panna.
#000051
Ettevõtte loomisjärgus ei pea sa maksunduse teemasid detailselt valdama, kuid pead teadma, kust mingid teemad tulla võivad.
#000052
teatud valikulistelt kuludelt – annetustelt, autodelt, kuludokumendi puudumisel jne.
#000059
kui seal tekib “püsiv tegevuskoht”, nt:
juhatus asub selles teises riigis (kuigi töö võib olla Eestis või mujal)
#000060
Töötasumaksude juures peab arvestama, et teise riigi töötajatega kaasneb alati ka teise riigi seadusandlus, maksukohustused jm. Kui võimalik, siis eelista freelancerit, kes esitab sulle arve. Programmeerijad, kujundajad, virtuaalassistendid jne – nad kõik on enamasti nõus seda tegema.
#000064
Kõige rohkem raha liigub start-up maailmas, samas on ka sealsed riskid kõige suuremad. Nn tavalisele ettevõtjale üldjuhul keegi väga raha anda ei taha, mistõttu pead alguses toetuma oma isiklikele säästudele ja sõpradele.
#000065
Küsi tasuta äriplaanialast nõustamist ja koolitusi ka maakondlikust arenduskeskusest (asuvad igas maakonnas): 
#000068
Lihtsalt proovi, ettevõtlusega alustamine tundub keeruline, kuid see on palju lihtsam kui sa arvad!
#000071
Kas palgata töötaja või osta teenust?
#000072