Sügis on endiselt ihu ja südant soojendavalt soe. Oktoobri keskmiseks õhusoojaks rehkendas EMHI 8,4 kraadi, mis on üle kahe pügala rohkem kui tavaliselt. Ja soojakraan on ilmamasinistide peos siiani olnud ka novembris, mis üht võimalikest rahvasuunimedest – talvekuu – küll sugugi veel õigustanud ei ole. Pigem võinuks nädalavahetusel öelda „õiekuu”; tõestuseks mõned napil jalutuskäigul pühapäevase päikeseloojangu eel klõpsitud kaadrid:
#000000
Soojast ilmast ja pehmest mullast on tegevushoogu saanud sametkuuelised kaevurloomad
#000001
Emajõgi kuivab aina kitsamaks: eile hommikul näitas “ilmasamba” tabloo veel vaid 28 cm üle mõõdujaama nulli ja kuuldavasti on mõnigi laevuke seetõttu juba viga saanud. Aga rekordmadalusest on see arv veel väga kaugel: 1939. aasta 27. novembril oli vesi langenud 52 cm alla nulli
#000002
Üle Emajõe köidab aga pilku tasapisi tellingutemetsast välja pugev vastne vaskne tornikiiver. Nii uhket ehet pole Peetri kirikul tema ligi 130-aastase ajaloo jooksul (ehit. 1882–84, torn sai valmis 1903) enne olnudki
#000003
Novembrikuu Horisondi kaanelugu räägibki maailmatasemel teadustööst Tartus ja Tallinnas tehislihaste arendamisel. Toimetaja Rein Veskimäe on selle numbri jaoks küsitlenud eestimaise kosmosepoliitika edendajat ja Tartu observatooriumi astronoomi Laurits Leedjärve. Mida arvata maailmast meieni jõudnud uudisest ülikiirete neutriinode kohta, ses osas aitab järjele jõuda omamaine füüsik Piret Kuusk. Ene Vainik Eesti Keele Instituudist harutab edasi eesti keele emotsioonisõnavara, Eve Aab Eesti Rahva Muuseumist tutvustab „Eesti asjana” Eesti postmarki. „Olümpiaadi” rubriigis jagame teavet Eesti noorte jõukatsumistest eakaaslastega neljal rahvusvahelisel aineolümpiaadil. Jüri Kamenik juhendab, kuidas tõlgendada pilvede liikumist Eestimaa sügistaevas, ja Jüri Ivask selgitab, miks ja kust peaks Eestimaal seisev uudishimulik vaatleja lähiajal otsima Neptuuni ja Jupiteri.
#000005
Juba traditsiooniliselt on aasta viimases numbris teemaks maailma tippteadus, mille eest on jagatud järjekordsed Nobeli teadusauhinnad, ja samuti Horisondile tavapäraselt oleme palunud nendest teemadest kirjutama eesti teadlased. Seekord on selle töö teha võtnud Jaak Kikas, Elmo Tempel ja Jaanus Suurväli. ÜRO Aafrika päritolu inimeste aasta lõpetusena kõnnime eesti afrikanisti Karin Hiiemaa juhatusel baltisakslasest maadeuurija Georg August Schweinfurthi jälgedes.
#000006
Ka puude otsas pikutada armastavatest lõvidest, kes elavad Aafrikas Elizabethi rahvuspargis, kirjutab ja pakub vaadata haaravaid kaadreid eesti – ja veelgi enam, ka loodusajakirjade – oma rännumees Indrek Rohtmets.
#000007
TÜ jõudis tehnikateadustes maailma tippu
#000008
Tartu ülikool teatas 7. novembril, et maineka teadusandmebaasi ESI (Essential Science Indicators) värskelt avaldatud ülevaate järgi on TÜ esimese Eesti kõrgkoolina tõusnud 1% maailma mõjukaimate institutsioonide hulka tehnikateadustes (Engineering).
#000009
TÜ rektori professor Alar Karise kinnitusel võiks see tulemus olla julgustav sõnum „ettevõtjatele, et Tartu ülikooli alusuuringute intensiivsem siire ettevõtlusesse tagaks Eestis kõrgtehnoloogilise tootmise kiirema arengu”.
#000010
TÜ loodus- ja tehnoloogiateaduskonna dekaan professor Peeter Burk ütles, et TÜ on juba pikka aega süstemaatiliselt pööranud tähelepanu tehnikateaduste valdkonna arengule ja see töö on ka vilja kandnud: „On loodud mitmeid uusi teadusgruppe, kes keskenduvadki tehnikateadustele. Arvestades ülikooli jätkuvat huvi selle valdkonna vastu ja järjest efektiivsemat doktoriõpet, on alust uskuda, et tõus tehnikavaldkonna pingereas jätkub.”
#000011
ESI andmebaasis arvestatakse mõjukuse hindamisel artiklite ning viidete arvu. Varem on TÜ oma valdkonna ühe protsendi parimate hulka jõudnud keemias, kliinilises meditsiinis, looma- ja taimeteaduses, keskkonnateadustes ja ökoloogias, üldises sotsiaalteaduses, bioteadustes, materjaliteaduses ja geoteadustes.
#000012
Raie Maardu hiiemetsas tänavu aprillis
#000013
Riigieelarve eelnõu laseb looduslikel pühapaikadel hävida
#000015
Maavalla koja 8. novembri pressiteade kinnitab, et rahandusministeeriumis ette valmistatud 2012. aasta riigieelarve seaduse eelnõu lubab looduslike pühapaikade arengukavale vajalikust 90 korda vähem raha. Tänavuse aastaga võrreldes väheneks toetus 84,6%. Eelnõu seletuskirja järgi saab looduslike pühapaikade arengukava 6391 eurot. Tegelik vajadus on 471 364 eurot, millele lisandub muinsuskaitsealal asuva ning ekslikult erastatud Maardu hiiemetsa taasriigistamise raha 106 137 eurot.
#000016
Maavalla koja hinnangul on riigieelarve proportsioonid tõsiselt paigast ära. Kirikuarhitektuuri toetuseks mõeldud pühakodade programmi eelarve suureneb eelnõu järgi 17,84% ja on 660 486 eurot. Sellele lisandub Narva Aleksandri ja Tartu Jaani kiriku otsetoetus 371 026 eurot. Seega on kristlike pühapaikade toetus järgmise aasta eelarves 1 031 512 eurot, mis on looduslikele pühapaikadele ette nähtud toetusest 161 korda suurem. Peale selle näeb eelarve ette Eesti kirikute nõukogu 671 072 euro suuruse tegevustoetuse, mis toetab väärtustamise jm. „pehmete” tegevuste kaudu samuti kirikuid.
#000017
Maausuliste ühendusi riigieelarve ei toeta ning sealtkaudu puudub ka riigi kaudne tugi looduslikele pühapaikadele. Kui arvestada kirikuhoonete otsetoetuse kõrval ka EKN toetust, on looduslikele pühapaikadele kavandatud toetus 266 korda väiksem kristlike pühakodade toetusest.
#000018
Looduslike pühapaikade hoidmiseks pole riik pikka aega raha eraldanud, mistõttu on suur osa neist otseses hävimisohus. 2008. aastal käivitatud riikliku pühapaikade arengukava vajadustest on riik seni rahastanud 16%.
#000019
Maavalla koda on seisukohal, et riigieelarve eelnõu ei kajasta ühiskonna ootusi ning on vastuolus rahvus- ning õigusriigi põhimõtetega. Kahtlemata on kirikute kordategemiseks vaja palju enam raha, kui riigieelarve pakub, kuid see ei õigusta riigi hoolimatust ning sügavalt ebavõrdset käitumist looduslike pühapaikade suhtes. Looduslikud pühapaigad on meie rahva ühine pärand. Nagu õigusriigile kohane, peab Eesti Vabariik võrdselt tähtsustama mitmekesist usulist pärandit ning kultuuripärandile mõeldud toetuste abil looma võrdsed võimalused oma tavade täitmiseks nii võõrsilt tulnud usundite kui ka eesti põlise loodususu ehk maausu järgijatele.
#000020
Rahvuskultuuri ja identiteedi jaoks on looduslikud pühapaigad väga olulised ning see kajastub ka ühiskondlikus arvamuses. Tänavu kevadel Faktum-Ariko korraldatud avaliku arvamuse uuringu tulemuste järgi peab 70% eestimaalastest looduslike pühapaikade kaitsmist oluliseks või väga oluliseks. Toetus on ühtlane kõigis vanuse- ja haridustaseme rühmades ning ulatub isegi venekeelse elanikkonna seas üle 60%. Looduslike pühapaikade kaitsmist peavad tähtsaks ka eri usundite pooldajad: budismi eelistajad 93%, maausu eelistajad 92%, luterluse eelistajad 79%, katoliikluse eelistajad 72%, õigeusu eelistajad 65%.
#000021
Teisipäeval, 8. novembril peeti Eesti teaduste akadeemias (TA) konverents, kus jagati auhindu TA üliõpilaste teadustööde võistluse laureaatidele.
#000023
2011. aasta maikuus välja kuulutatud võistlusele esitati 63 uurimistööd. Komisjon akadeemik Georg Liidja juhatusel otsustas määrata 12 auhinda parimatele.
#000024
TÜ teadlased: elamustejanu on pärilik
#000027
Nimelt on TÜ psühholoogid ja Eesti geenivaramu teadlased kindlaks teinud, et pidevat uute erutavate elamuste janu ja riskeerivat käitumist põhjustab üks levinud geenikombinatsioon.
#000029
Ligi pool inimese iseloomu määravatest teguritest on pärilikud, kuid käitumist mõjutavate geenide otsingud on psühholoogide ja geneetikute koostöös edenenud siiski oodatust visamalt. TÜ eksperimentaalpsühholoogia professori Jüri Alliku sõnul oli see tegelikult pettumus, et suudeti tuvastada vaid üks riskialtimat käitumist põhjustav geenikombinatsioon. „Geenianalüüs jälgis ligi 300 000 üksiku nukleotiidijärjestuse muutusi. Me lootsime, et õnnestub leida aju virgatsainete dopamiini või serotoniiniga seotud geene, aga seda ei juhtunud,” ütles Allik.
#000032
Alliku sõnul on selle leiu põhjal võimalik uurimistööga siiski edasi minna. Järgmisena on kavas uurida neid Eesti inimesi, kes on oma elus sooritanud langevarjuhüppe.
#000033
Tallinna botaanikaaed hakkas õppekavakohaseid programme
üldhariduskoolide õpilastele korraldama 2006. aasta sügisel. Õppepäev botaanikaaias on pisut teistmoodi koolipäev, kuhu on oodatud 8–32 õpilasest koosnevad rühmad. Õppepäeva pikkus on 4 tundi, millele lisandub lõunapaus 20 minutit. Õppetööks vajaminev on olemas kohapeal.
Tallinna botaanikaaia huviring „Looduslaps” alustas tegevust 2009. aasta sügisel. I–VI klassi õpilastele pakutakse avastamis-, teadmis- ja meisterdamisrõõmu, keskkonnamänge ja huvimatku. Huviring toimub korra kolme nädala järel oktoobrist juunini kolmapäeviti kell 16–18. Tasu õpilasele on 1,60 eurot kuus.
#000035
pidulikule avaüritusele ja näituse „Mehaanika” avamisele 1. detsembril.
#000036
on 17. novembril. Kell 18.30 alustavad Ülo Väli ja Urmas Sellis Tartus Baeri maja (Veski 4) saalis juttu röövlinnu-uuringute pesakaameratest. Ettekandes tutvustatakse viimastel aastatel automaatkaamerate abil tehtud röövlindude pesitsusbioloogia uuringuid ja nende tulemusi.
#000037
EOÜ on ühtlasi teatanud, et neil, kes pole saanud ettekandeid vahetult Baeri majas kuulata, on nüüd võimalus seda teha tagantjärele ilma kodust lahkumata EOÜ kodulehel , kust leiab ka eelmise hooaja ettekanded.
#000038
TÜ talveülikool 2012 kutsub osalema
#000039
Tartu ülikooli talveülikooli programmis on seekord 21 täiendusõppe kursust Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Viljandis. Teadmisi on võimalik uuendada juhtimise ja psühholoogia, ametialase arengu, keele ja kultuuri, hariduse ja pedagoogika, tervise jpt. teemadel.
#000040
Tallinna botaanikaaial täitub 1. detsembril 50. tegevusaasta,
#000042
mida tähistatakse endiste kolleegide, koostööpartnerite ja linnarahvaga. Üldsusele on mõeldud 3. detsembri perepäev ekskursioonide, mälumängu ja taimevaatlustega mikroskoopidest; perede vahel loositakse välja Tallink Spa perepääsmeid ja Tallinn City Tour’i perekomplekte. 4. detsembril on aga avatud uste päev ja ekskursioonid kõigile Tallinna botaanikaaia endistele töötajatele.
#000043
8. detsembriks kutsub botaanikaaed koos säästva Eesti instituudiga konverentsile „Inimmõju Tallinna keskkonnale VI”. Kuna kohtade arv on piiratud, tuleb varem registreeruda: 
#000044
TÜ loodusmuuseum kutsub õpetajaid ja juhendajaid 25. novembril
#000045
koolitusele „Putukad”. See algab kell 9 Tartus Vanemuise 46 TÜ zooloogiamuuseumis ja kestab kella 16-ni.
Koolitusel tutvutakse uue putukate õppeprogrammiga, õpitakse praktiliselt tundma putukate mitmekesisust ja eri rühmi, vaadeldakse putukate ehitust, tunnuseid ja liikide määramist. Koolitusel tutvustatakse ka helitekitavaid putukaid, nende süstemaatikat ning kuulatakse putukate hääli. Koolitust juhendavad Aivo Tamm ja Veljo Runnel.
#000046
Kursus on tasuta, seda toetab KIK. Koolitusrühma suurus on piiratud, registreeruda saab aadressil loodusmuuseum@ut.ee. Teatada tuleb nimi, isikukood, postiaadress, kontaktmeil ja -mobiil, asutus.
#000047
Läänemere aasta taluniku auhind läks Poolamaale
#000048
Eestimaa looduse fondi (ELF) vahendusel tuli uudis, et Poola talunik Marian Rak sai 2. novembril Stockholmis peetud tseremoonial maailma looduse fondi WWF Läänemere aasta taluniku auhinna. Teda autasustati uuenduslike meetmete eest toitainete kao vähendamisel ning eluslooduse ja maastiku mitmekesisuse suurendamisel.
#000049
Auhinna lõid WWF ja Swedbank selleks, et tunnustada talunike olulist panust võitluses eutrofeerumise vastu. Võistlus peeti tänavu kaheksal Läänemere-äärsel maal; Eesti vooru võitja oli perekond Tobreluts, kes viljeleb uudset, künnivaba otseharimise tehnoloogiat.
#000050
Tänan kõiki, kes on Uudistaja tagasisideaadressile toomas1307@hot.ee oma hinnanguid, arvamusi ja küsimusi saatnud. Püüan sissetulevatele kirjadele võimalikult kiiresti vastata, aga vahel olen, häbi tunnistada, lihtsalt unustanud mitu päeva sellesse postkasti pilku heita. Alustuseks palungi vabandust kõigi nende käest, kes ehk liiga kaua on pidanud reageeringut ootama.
#000051
Aga taas on mitu lugejat kirjutanud mulle juba tuttavast murest: sageli ei avane mõni foto, mõnel juhul pole näha ühtegi pilti. Puhtpraktiline kogemus kinnitab, et kõige sagedamini juhtub seda -aadresside puhul. Kahjuks pole meie IT-mees siiani osanud probleemile otsest lahendust leida ja nii saan pakkuda ikka vana retsepti: kindel võimalus kõiki pilte näha on vaadata Uudistajat arhiivist Sinna riputan värske Uudistaja üldjuhul veidi varem, kui ta tellijaile saadan. Nii et kui mõni pilt pole jälle avanenud, saab teda kohe arhiivist üle vaadata.
#000053
Kõigi tulnud ja veel tulevate reageeringute eest tänades
#000055
Eile hommikuks polnud sügistuuled mõnda Annelinna kaske veel sugugi riidest lahti harutanud
#000056
Ülikooli botaanikaaed valmistub talveks, ...
#000057
Paar näidet õitsejatest: Lõuna-Ameerikast pärit tubakas ja ...
#000058