Kuigi kannatusaja peamine mõte on tuletada meelde Kristuse lunastavaid kannatusi ja tema ristisurma meie eest, ei tähenda see, et me ei võiks sel ajal mõelda kannatustele ka üldisemalt – inimese kannatustele, inimkonna kannatustele, kannatuste kohale meie elus. Kuigi kristlik kuulutus rõhutab ühest küljest Kristuse surma ja kannatuste võrreldamatust, tunnistavad vähemalt kaks Uue Testamendi autorit – apostel Paulus ja Heebrea kirja meile tundmatu autor –, et meie kannatuste ja Kristuse kannatuste vahel on mingi salapärane side. Kirjas roomlastele ütleb Paulus, et meie, kes me oleme ristitud Kristusesse, oleme koos temaga maha maetud surmasse, oleme „kasvanud kokku tema surma sarnasusega“ (Rm 6:4–5). Heebrea kirja autor ütleb aga, et Jeesus, kes koges kiusatusi ja kannatusi, pidi neis saama „kõigiti vendade sarnaseks“ (Hb 2:17–18). Ehk aitavad Kristuse kannatused siis mõista meil sügavamalt ka inimlikke kannatusi ja oma inimeseksolemist.
#000000
Tänases arvamusloos mõtiskleb koolitaja ja religiooniantropoloog Jaanus Kangur kannatusajale sobivalt mõistete „süü“, „karistus“ ja „andestamine“ kasutamise üle ilmalikus keelepuugis. Autor näitab, et nende mõistete puhul ei saa kuidagi mööda minna nende sügavamast, piibellikust tähendusest. Ehk näitab seegi kannatusaja kristliku ja üldinimliku tähenduse kokkukuuluvust.
#000002
Jaanus Kangur, Räägime konfliktidest kiriku sõnavaraga.
#000004
Kirik & Teoloogia ootab lugejate annetusi.
#000008
„Reformatsioon 500“ logoga rubriigist leiab ülevaatlikult reformatsiooni juubeliga seotud tekstid, mis on ilmunud ajakirjas Kirik & Teoloogia ja ajalehes Eesti Kirik.
#000011
Johannese evangeeliumi alguses lõhestab valgus pimeduse ja Sõna saab lihaks. Me oleme Teda oodanud ja me oleme Tema ära oodanud. Meid ootab nüüd uus
#000015
Aasta 2011 lõppeb. Mõnele on see olnud hea, mõnele vähem hea. Ka kirikutele ja kogudustele ei ole see aasta olnud ühesugune. Kindlasti on aga
#000017