Принудительное отчуждение как способ избавления от проблемного соседа
#000000
Согласно статье 68 Закона о вещном праве, собственник имеет право владеть, пользоваться и распоряжаться вещью и требовать от всех других лиц воздержания от нарушения этих прав и устранения последствий нарушения. Согласно статье 32 Конституции, собственность каждого неприкосновенна и равно защищена.
#000002
Согласно части 2 статьи 12 Закона о квартирной собственности и квартирных товариществах, квартирные собственники в отношениях между собой и в отношениях с квартирным товариществом должны соблюдать принцип добросовестности и учитывать оправданные интересы друг друга.
#000003
В соответствии с частью 1 статьи 30 Закона о квартирной собственности и квартирных товариществах, квартирный собственник имеет право:
#000004
использовать предмет особой собственности по своему усмотрению настолько,насколько это не противоречит закону или оправданным интересам третьего лица;
использовать предмет долевой собственности согласно его назначению.
#000005
Согласно части 2 этой же статьи и этого же закона, квартирный собственник может потребовать, чтобы предмет особой собственности и долевой собственности использовался согласно закону и согласно соглашениям квартирных собственников и уставу квартирного товарищества.
#000006
Однако не все однозначно понимают, как вышеизложенные положения должны реализовываться в повседневной жизни.
#000007
Сколько людей, столько и мнений об осуществлении своих прав, поэтому, очевидно, ни одному квартирному собственнику не будет сюрпризом, что споры между собственниками квартир являются частью многих квартирных товариществ.
#000008
В случае, если разногласия становятся невыносимыми, полезно знать, что если квартирный собственник неоднократно нарушал свои обязанности в отношении другого квартирного собственника или квартирного товарищества и если квартирные собственники больше не считают возможной его принадлежность к квартирным собственникам, то на основании части 1 статьи 32 Закона о квартирной собственности и квартирных товариществах они могут потребовать, чтобы он произвел отчуждение своей квартирной собственности. Согласно части 3 этой же статьи, решение о представлении этого требования принимается на основании большинства голосов квартирных собственников.
#000009
Такая возможность была установлена уже в Законе о квартирной собственности, предшествовавшем Закону о квартирной собственности и квартирных товариществах, однако судебная практика свидетельствует, что некоторые квартирные товарищества терпят проблемных соседей более десяти лет.
#000010
Тартуский уездный суд в своем решении от 26 июня 2020 года по делу 2-20-2535, которое окружной суд позднее оставил без изменений, постановил, что суд не может считать основанием для принудительного отчуждения абстрактную претензию, приведенную в протоколе общего собрания квартирного товарищества, согласно которому жилец систематически нарушает обязанности, установленные законом и уставом товарищества, и постоянно наносит ущерб товариществу и другим членам. По этой причине крайне важно быть в курсе судебной практики, чтобы корректно сформулировать подлежащие голосованию решения общего собрания квартирного товарищества.
#000011
Согласно судебной практике, принудительное отчуждение квартирной собственности может быть сочтено обоснованным, если имело место, например, одно из нижеследующих действий:
#000012
Требования к действительности решения общего собрания
#000015
Согласно части 3 статьи 29 Закона о квартирной собственности и квартирных товариществах, срок представления требования о признании решения органа квартирного товарищества недействительным составляет 60 дней с момента принятия решения. Как правило, заинтересованное лицо может требовать в суде признания недействительным решения органа юридического лица (в том числе квартирного товарищества) на основании части 1 статьи 38 Закона об общей части Гражданского кодекса, если:
#000016
решение противоречит уставу квартирного товарищества; или
если пайщик, акционер или член юридического лица использовал при принятии решения право голоса для того, чтобы приобрести в свою пользу или в пользу третьеголица преимущества в ущерб юридическому лицу или другим пайщикам, акционерам иличленам, и решение позволяет достичь этой цели.
#000017
Согласно части 2 статьи 38 Закона об общей части Гражданского кодекса, решение органа юридического лица является ничтожным, если ничтожность прямо установлена законом в качестве последствия, или если решение противоречит добрым обычаям, либо если оно нарушает действующее положение закона, установленное в защиту кредиторов юридического лица или иного общественного интереса, либо если при принятии этого решения был существенно нарушен предусмотренный для этого порядок. Заинтересованное лицо может опираться на ничтожность решения, если суд установил ничтожность решения.
#000018
Таллиннский окружной суд в своем решении от 15 апреля 2021 года постановил, что если по оценке квартирных собственников имеются основания для представления требования о принудительном отчуждении, то они имеют право поставить на общем собрании на голосование вопрос о принудительном отчуждении, и если решение принято большинством голосов и с соблюдением всех других правил, касающихся ведения собрания и порядка принятия решений, то такое решение само по себе не может противоречить добрым обычаям, поскольку законодатель предусмотрел для квартирных собственников такую возможность в части 2 статьи 32 Закона о квартирной собственности и квартирных товариществах.
#000019
В части 1 статьи 29 Закона о квартирной собственности и квартирных товариществах устанавливается, что если при созыве общего собрания квартирных собственников существенно нарушен закон, соглашение квартирных собственников или требования устава квартирного товарищества, то собрание неправомочно принимать решения, за исключением случая, когда в собрании участвуют или представлены все квартирные собственники. Вынесенные на таком собрании решения ничтожны, если квартирные собственники, в отношении которых был нарушен порядок созыва, не одобрят решение. Прочих оснований для признания решения квартирных собственников ничтожным законом не предусмотрено.
#000020
Можно сказать, что для поддержания добрососедских отношений обычно достаточно простых жестов вежливости, однаконередко следует предварительно проконсультироваться с юристом перед проведением изменений в квартире. Позднее, возможно, не удастся восстановить со всеми хорошие отношения и спокойно жить натом же месте.
#000023
Kas keskastme juht vastutab äriühingu maksuvõla eest?
#000024
Äsja riigikogus vastu võetud maksukorralduse seaduse muudatused võivad panna töötajad kaasvastutavaks äriühingu võla eest, kirjutab advokaadibüroo Eipre & Partnerid vandeadvokaat Terje Eipre.
#000025
21. novembril kiitis riigikogu heaks maksukorralduse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mis sätestab võimaluse nõuda maksuvõlga äriühingu tegelikelt juhtidelt.
#000026
Nagu eelnõus on selgitatud, tuleb maksuhalduri praktikas ette, et formaalsed äriregistrisse kantud juhatuse liikmed on varatud, neil ei ole ülevaadet juhitavast ühingust ja neil ei ole ka mingisugust huvi ning võimekust tegeleda juhatuse liikmel lasuva hoolsuskohustuse, sealhulgas maksukohustuse täitmisega, ning on ilmne, et nende roll on täita vaid seadusest tulenevat formaalsust.
#000027
Juriidilise isiku seaduslik esindaja peab tagama seadusest tulenevate kohustuste tähtaegse ja täieliku täitmise. Juhul, kui esindaja on oma tegevusega põhjustanud esindatava maksuvõla, mida esindatav ei ole võimeline tasuma, on seaduse järgi põhjendatud nõuda kohustuse täitmist isikult, kes oli vastutav selle kohustuste täitmise eest, isegi kui ta ei ole kantud juhatuse liikmena äriregistrisse.
#000028
Selleks, et maksuhaldur ei saaks liiga usinalt vastutusotsuseid väljastada, on seadusandja selgitanud, et ühingu tegeliku juhi vastutus piiritletakse tahtlikult tekitatud maksuvõlaga.
#000029
Varem ei olnud maksuhalduril võimalust nõuda sisse maksuvõlga isikult, kes ei ole äriseadustiku mõttes juriidilise isiku seaduslik esindaja, kuid kellel on ühingu üle tegelik mõjuvõim (tegelik juht) ja kes on ühingut täielikult või osaliselt kontrollides teinud ühingu nimel toiminguid või tehinguid, mis on põhjustanud ühingu maksuvõla.
#000030
Küsitav on eelnõu säte, mille kohaselt kvalifitseerub tegelikuks juhiks muuhulgas isik, kes kontrollib näiteks üksikut tehingut või konkreetset toimingut. Kuidas seda peaks mõistma ettevõttes olevad ostu-müügijuhid või osakonnajuhid, kelle pädevusse ongi antud üksikute tehingute ja/või konkreetsete toimingute juhtimine? Kas nüüd võib iga äriühingus töötav inimene olla kaasvastutaja maksuvõla eest?
#000031
Seaduse muudatustes täpsustatakse, et ühingu tegelik juht on füüsiline isik, kes ei ole samas selle ühingu seaduslik esindaja ehk registrikaardile märgitud juhatuse liige, tegevjuht ega vara valitseja, kuid kellel on kontroll ühingu kohustuste täitmise üle ning kelle tahtlik tegevus põhjustab ühingu maksuvõla. Samuti nähakse ette, et kui tuvastamist on leidnud, et lisaks tegeliku juhi kõrval vastutab ühingu maksuvõla tekkimise eest muu isik, vastutab ka see muu isik tegeliku juhiga solidaarselt.
#000032
Tegeliku juhi vastutusele võtmisega soovib seadusandja pürgida ausama konkurentsi ning maksukeskkonna loomise poole. Sihiks on saavutada õiguskindlus ja -selgus, nähes seaduse tasandil ette haldusõigusliku vastutuse isikule, kes tegelikkuses on ühingu maksuvõla põhjustajaks. Eesmärgiks on efektiivsemalt tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist.
#000033
Kasu saamist ei pea tõendama
#000034
Eelnõus tuuakse esile, et mitmel juhul on osutunud ilmseks, kui tegelik juht tekitab tahtlikult kahju, näiteks suures summas sularaha väljavõtmine enda isiklikuks rikastamiseks, mille seost ettevõtlusega ei ole juhatuse liige osanud põhjendada.
#000035
Sellistel juhtumitel on maksuhaldur enamasti pidanud loobuma vastutusotsuse tegemisest, mistõttu on maksuvõlad jäänud sisse nõudmata. Selleks, et kirjeldatud olukordades saaks maksuhaldur tugeva õigusliku aluse vastutusotsuse tegemiseks, näeb kehtestav regulatsioon ette niinimetatud tegeliku võimu elemendi.
#000036
Eelnõu kohaselt võib isiklik kasu pettusest olla üks asjaolu, mis kinnitab tegeliku võimu olemasolu ning maksuseadustes ette nähtud kohustuste rikkumist tahtlikult.
#000037
Samas on seadusandja asunud seisukohale, et kasu saamise tõendamise kohustust maksuhaldurile ei saa panna. Väidetavalt tooks sellise termini määratlematus kaasa täiendavaid vaidlusi ning seejuures võib kasu kui motiivi tuvastamine maksumenetluses osutuda ülemäära keeruliseks või võimatuks.
#000038
Kui seatakse tingimus, et maksuhaldur peab tegeliku juhi vastutusele võtmisel tuvastama tahtluse, siis miks ei pea tahtluse juures maksuhaldur küllaltki olulisi nüansse tõendama? Miks ja kuidas peab süüstatud isik tõendama, et vastutusotsus on vale? Kui palju maksab vaidlus riik vs eraisik? Kas selline kohustuste jaotus on ikka proportsionaalne? Jääb mulje, et muudatused on vajalikud sellepärast, et maksuhaldur ei soovi vastutusotsuseid nõuetekohaselt põhjendada, sealhulgas asjakohaseid tõendeid koguda ning maksuamet peab igal juhul ettevõtja käest vastutusotsuse alusel raha saama.
#000039
Terje Eipre esines koolitusel ettekandega “ Vôlgadest vabastamise praktilistest küsimustest ja lahendustest...”. Kui Teid huvitab, mida tähendab tuleb anda endas parim?! Kuna isik vabaneb vôlgadest ja kuna kindlasti mitte? Mis on môistlikult tulutoov tegevus? Mis on sagedaseim etteheide vôlgnikule? Kuidas vaatab probleemile Riigikohus? SIIS OLED ALATI OODATUD!
#000040
27.11.2017 jõustus rahapesu ja terrorismi tõkestamise seadus
#000041
27.11.2017 jõustus rahapesu ja terrorismi tõkestamise seadus, mis sätestab, et alates 27.11.2018 peavad ettevõtetel olema olemas klientide lõikes riskihindamise metoodika ja mudel ning sisekorrad, mis antud protsessi reguleerivad. Seadus rakendub muuhulgas raamatupidamisteenuse osutajatele, audiitoritele, kauplejatele, finantseerimisasutustele, krediidiasutustele jpt.
#000042
Omandireservatsioon on vallasasja (nt diivanikomplekt) müügilepingu juurde sõlmitav lisakokkulepe, millega tavapäraselt lükatakse omandi üleandmise kohustus edasi kuni ostja on tasunud täielikult ostuhinna. Praktikas rakendatakse seda siis, kui ostja kohustub ostuhinna tasuma pärast vallasasja enda kätte saamist. Näiteks transpordib müüja kauba kohale ja koos kaubaga antakse üle arve, mille kohaselt on kauba tasumise tähtaeg 7 päeva pärast.
#000043
Omandireservatsiooniga kokkulepe on tingimuslik tehing, mis kaitseb ühelt poolt nii ostjat kui ka müüjat. Sellist tehingut saab teha vaid vallasasja või õiguse müümisel. Kinnisomandi üleandmiseks tehtud tehingut ei saa teha tingimuslikult. Omandireservatsiooniga tehingut saab teha selliselt, et määratakse tagatis ostjale või müüjale. Kui lepingut lugedes ei ole aru saada, milliselt on tehing vormistatud, lähtutakse sellest, et vallasasja omand läheb ostjale üle siis, kui ostja on täielikult tasunud müüjale ostuhinna.
#000044
Üldjuhul märgib müüja arvele, et ostja saab kauba omandiõiguse siis, kui ta on müüjale tasunud kogu ostuhinna, sh võimalikud viivised. Juhul kui kaupa tellitakse läbi e-poe, tasuks igaks juhuks kontrollida ka e-poe veebilehel olevaid ostu-müügi tingimusi, kuna müüja võib teinekord vastava omandireservatsiooni klausi sinna kirjutada, mitte arvele.
#000045
Omandireservatsioon kaitseb eelkõige pooli olukorras, kus üks pooltest muutub maksejõuetuks. Maksejõuetuse puhul ei saa täitur ega haldur maksejõuetusmenetluse käigus eset võõrandada kolmandale isikule, sest sellisel juhul muutuvad võõrandamistehingud tühiseks.
#000046
Juhul kui müüja soovib ostjalt asja välja nõuda, tuleb tal kõigepealt ostjaga sõlmitud müügilepingust taganeda. Lepingust saab taganeda aga siis, kui ostja on lepingut oluliselt rikkunud. Ostja poolt on oluline lepingu rikkumine üldjuhul ostuhinna tasumata jätmine.
#000047
Juhul kui müüjal tekib kahtlus ostja ostuhinna tasumise võimekuses, on võimalik leppida kokku, et ostja loovutab kauba edasivõõrandamisest tulenevad nõuded tagatisena müüjale (nn pikendatud omandireservatsiooni kokkulepe). Kokkuleppest hoolimata ei ole välistatud, et ostja käitub müüja suhtes pahatahtlikult.
#000048
Mida teha, et vältida võlgade pärimist?
#000049
Kes ei esita notarile pärandist loobumise avaldust õigeaegselt ehk kolme kuu jooksul, peab selle koos võlgadega vastu võtma.
#000050
Sageli juhtub, et lähedane inimene on maisest elust lahkunud ning jätnud endast maha vara, mida oleme õigustatud pärima. Eestis kehtib nn loobumispõhimõte – pärijaks saamiseks ei pea esitama avaldust. Juhul kui pärima õigustatud isik ei esita seaduses ette nähtud aja jooksul notarile pärandist loobumise avaldust, loetakse ta pärandi automaatselt vastu võtnuks ehk pärijaks.
#000051
Tuleb aga ette, et lahkunust maha jäänud vara koosneb suures osas võlgadest, mille pärimine tähendaks pärijale suuri varalisi probleeme. Pärandi vastuvõtmisel vastutab pärija pärandvaral lasuvate kohustuste eest nii päritud vara väärtuse ulatuses kui ka isikliku varaga. Seega muutuvad päritud kohustused pärija isiklikeks kohustusteks.
#000052
Kui puudub soov pärandvaral lasuvaid kohustusi täita, on pärima õigustatud isiku esimene võimalus loobuda pärandi vastuvõtmisest. Nii ei lähe pärandaja vara ja kohustused üle pärima õigustatud isikule. Kui kõik pärima õigustatud isikud pärandist loobuvad, loetakse pärijaks riik või kohalik omavalitsusüksus, viimati nimetatud ei saa seaduse kohaselt pärandi vastuvõtmisest loobuda.
#000053
Kui aga pärija võttis juba pärandi vastu või loobumine polnud seadusest tulenevalt võimalik, on samuti võimalik rahalist vastutust piirata.
#000054
Pärija ei pea täitma pärandaja kohustusi oma isikliku vara arvelt, kui pärija on pärimismenetluse käigus nõudnud pärandvara inventuuri tegemist ning pärast seda on täitnud kohustused seaduses sätestatud korras, välja on kuulutatud pärandvara pankrot või kui pankrotimenetlus on lõppenud pankrotti välja kuulutamata, raugemise tõttu. Seega pärast inventuuri tegemist on pärija vastutus pärandvaraga seotud kohustuste eest piiratud pärandvara väärtusega.
#000055
Eeltoodu tähendab, et kui pärima õigustatud isikul tekib enne või pärast pärandi vastuvõtmist kahtlus, et pärandvaral lasuvad kohustused ületavad varade väärtuse, tuleb pärimismenetlust läbiviivale notarile viivitamatult väljendada oma soovi inventuuri tegemiseks.
#000056
Kui pärija esitab inventuuri nõude enne pärandi vastuvõtmist, määrab notar inventuuri tegija pärast seda, kui inventuuri nõude esitaja on pärandi vastu võtnud. Notar määrab inventuuri läbiviimiseks kohtutäituri, kelle ülesanne on teha kindlaks pärandvara hulka kuuluvate varade koosseis ja väärtus ning tuvastada ka kõik olemasolevad või tulevikus sissenõutavaks muutuvad kohustused ja nende ulatus. Inventuuri tulemusena võib selguda, et pärandvara koosseisu kuuluvad võlad ületavad varade väärtuse.
#000057
Kui võlad ületavad pärandi väärtuse, on pärijal õigus esitada kohtusse pankrotiavaldus pärandvara pankrotimenetluse alustamiseks. Sellisel juhul määrab kohus pärandile pankrotihalduri, kes alustab olemasolevate varade müüki, et seejärel müügist saadud raha arvelt saaks tasuda pärandvara koosseisu kuulunud võlad võimalikult suures ulatuses.
#000058
Pärandvara pankrotimenetluse alustamise eelisteks on, et pankrotihalduril on olemas piisavad teadmised võlausaldajate nõuete rahuldamisest ning kogemus vara võõrandamises selliselt, et see vastaks turuhinnale.
#000059
Iseseisvalt võlausaldajate nõuete rahuldamine ja vara müük võib lõppeda nii, et võlausaldajad tunnevad, et üht eelistatakse teisele, et vara müük pole olnud efektiivne vms.
#000060
Vaidluste vältimiseks ja oma aja kokku hoidmiseks on mõistlikum esitada kohtusse pärandvara pankrotiavaldus.
#000061
Pankrotihaldur kannab pankrotimenetluse kulud pärandvara arvelt, seega ei pea pankrotiavalduse esitamisel muretsema ka halduri tasustamise ja muude väljaminekute pärast.
#000062
Kui aga pärandvarast ei piisa pankrotimenetluse kulude kandmiseks, lõpetatakse pankrotimenetlus raugemisega ning võlausaldajad peavad lugema oma nõuded mitterahuldatuks.
#000063
Allikas: pärimisseaduse § 119, «Loobumise tähtaeg»
Kuidas pärandist loobudaPärandist loobumise tähtaeg on kolm kuud. Tähtaeg hakkab kulgema hetkest, kui pärija saab teada või peab teada saama pärandaja surmast ning oma pärimisõigusest.Notar võib nimetatud tähtaega pärima õigustatud isiku taotlusel pikendada või määrata uue tähtaja, kui pärima õigustatud isik on lasknud tähtaja mööda mõjuval põhjusel ja kui teised pärima õigustatud isikud sellele vastu ei vaidle.Vaidluse korral lahendab asja kohus.
#000064
Igaühel on õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse. Mõnel juhul saab kohtusse pöörduda igaüks ise, kuid mõnikord on vaja abiks võtta advokaat. Advokaat osutab õigusteenust juhindudes seadusest, advokatuuri organite õigusaktidest ja otsustest, kutse-eetika nõuetest, samuti headest kommetest ja tavadest ning oma südametunnistusest. Õigusteenust osutades ei või advokaat alluda avaliku arvamuse, riigi- ja kohaliku võimu ega ametiasutuste ja -isikute survele, samuti mistahes muule otsesele või kaudsele mõjutamisele, mis kahjustab advokaadi sõltumatust kutsetegevusest. Advokaat valib kliendi poolt antud volituste piires kliendi huvide kaitseks vajalikud seadusega kooskõlas olevad viisid ja vahendid.
#000065
Laias laastus jagunevad vaidlused tsiviilvaidlusteks, haldus- ja kriminaalvaidlusteks. Tsiviilvaidlused on isikutevahelised vaidlused ehk pooled määravad ise vaidluse eseme ja menetluse käigu ning otsustavad taotluste ja kaebuste esitamise. Tsiviilkohtumenetluse menetlusosalisteks on:
#000066
1) hagimenetluses pooled ja kolmas isik;
#000067
2) hagita menetluses avaldaja ja muud asjast puudutatud isikud.
#000068
Haldusvaidlused on isiku ja riigi (sh KOV, riigiasutus jne) vaheline vaidlus, mis on tekkinud avalik-õiguslikus suhtes. Halduskohtumenetluse menetlusosalisteks on:
#000069
Kriminaalvaidlused on vaidlused, milles lahendatakse küsimusi seoses toimepandud kuritegudega. Kriminaalkohtumenetluse poolteks on prokuratuur, süüdistatav ja tema kaitsja ning kannatanu, tsiviilkostja ja kolmas isik.
#000070
Advokaadid on selleks, et aidata kliendil seista oma õiguste ja huvide eest ükskõik millises eelnimetatud vaidluses. Advokaadi ja kliendi vahel peab valitsema usalduslik suhe, mistõttu teave, mida advokaat on seoses õigusteenuse osutamisega saanud, on konfidentsiaalne. Konfidentsiaalseks teabeks loetakse igasugune teave, mida pooled ei ole kolmandatele isikutele õiguspäraselt konfidentsiaalsuskohustuseta kättesaadav.
#000071
Kui on vaja advokaati, võiks juhinduda järgnevast:
#000072
advokaat saab kõige paremini aidata, kui klient advokaati usaldab;
õigusnõustamisele tulles, tuleks sõnastada enda jaoks selgeks, millisele murele oodatakse advokaadilt nõu (nt soovitakse lepingu koostamist; kriminaalmenetluses esindamist vms);
vastata advokaadi poolt esitatavatele küsimustele. Mida rohkem infot saab advokaat konkreetse murega seoses, seda asjakohasemat õigusnõu saab anda;
võimalusel võtta konsultatsioonile kaasa dokumendid, mis on konkreetse murega seotud. Selliselt on advokaadil võimalik anda võimalikult täpne esmahinnang töö mahule, sh ajakulule;
ole advokaadi jaoks kättesaadav. Teinekord on õigusteenuse osutamisel vaja jooksvalt täiendavat infot. Kui klient ei ole advokaadi jaoks kättesaadav, võib tekkida üksteise valesti mõistmine, mille tulemusel ei saa advokaat asjakohast nõu anda;
kannatlikku meelt, sest kõige asjakohasemat õigusnõu saab advokaat anda, kui tal on olnud võimalus süveneda. Koheselt (esma)kohtumisel antav õigusnõu on erand kui reegel.
#000073
Võta meiega ühendust e-posti teel info@eipre.ee või telefonil +372 6270 551.
#000075
Käesoleva aasta aprillis kuulutati välja EAS-ilt 3,3 miljonit eurot toetust saanud Rakvere Targa Maja ehk Sihtasutuse Virumaa Kompetentsikeskus pankrot. EAS-i ja kompetentsikeskuse pankrotihalduri esindava vandeadvokaadi Terje Eipre hinnangul oli pankrott ettekavatsetud ja täitis oma osa Rakvere linnavalitsuse skeemist endale toetusrahaga uus ja väga kallis hoone ehitada.
#000077
Vandeadvokaat Terje Eipre esitas Rakvere linnavalitusele hagihoiatuse, sest linnavalitsus sõlmis kompetentsikeskusega Eipre hinnangul viimasele majanduslikult äärmiselt kahjuliku tehingu. Tehing nägi ette, et kompetentsikeskus restaureerib EAS-ilt saadud 3,3 miljoni eurot eest Rakvere linnale kuuluva pangahoone ja ehitab pangahoonele juurde ka niinimetatud Targa Maja.
#000078
Kompetentsikeskus, mis sai EAS-ilt toetusi eesmärgiga viia ellu äriprojekt ja selleks tuli asuda hoonetes tegutsema, oma tegevusega kunagi sisuliselt ei alustanud ega hooneid ei kasuta. Praegu kasutab pangahoonet ja selle juurdeehitist ainuisikuliselt Rakvere linnavalitsus ning kompetentsikeskus on püsivalt maksejõuetu.
#000079
Hagihoiatuse eesmärk on leida ülalkirjeldatud konfliktile kõiki osapooli rahuldav kohtuväline lahendus. Selleks tegi kompetentsikeskuse pankrotihaldur Rakvere linnale ettepaneku asuda pankrotihalduri ja toimkonnaga läbirääkimistesse kohtuvälise kompromissi sõlmimiseks. Kui läbirääkimised ei õnnestu, tuleb esitada hagi kohtusse.
#000081
Rakvere linnapea Marko Torm rääkis, et hagihoiatust on vara veel kommenteerida. «Dokument on pikk, tutvun sellega ja järgmise nädalal saab kommenteerida, millega tegemist,» ütles Torm.
#000082
Rakvere volikogu esimees Mihkel Juhkami ütles, et Targas majas käib viis hagi korraga. «Meil on sama suur nõue kohtu poolt tunnistatud, EAS on üritanud seda vaidlustada aga kaotas meile, nad kaebasid selle edasi. Meil on kaks positiivsest kohtuotsust,» sõnas Juhkami. Ta lisas, et keegi ei nõua meilt mingit raha, sest alust pole. «Nii kaua, kui see meile kulusi ei tekita, on kõik hästi,» lisas Juhkami.
#000083
Pankrotiavalduse esitas SA Virumaa Kompetentsikeskus kohtule 16. veebruaril. Pankrotiistungil palus võlgniku esindaja juhatuse liige Rasmus Lindmaa sihtasutuse pankrot välja kuulutada, kuna olemasolevate võlgadega on sihtasutuse maksejõuetus juba välja kujunenud. Võlgu oli kompetentsikeskus nii linnale, riigile kui ka SEB Pangale.
#000085
EAS teatas mullu septembris, et kahtlustab SA Virumaa Kompetentsikeskust enam kui 297 000 euro suuruse pettuse läbi viimises ja on alustanud selles osas toetuse tagasinõudmist, misjärel algatas prokuratuur asja uurimiseks ka kriminaalmenetluse.
#000087
EAS-i siseauditi üksus kontrollis Rakvere Targa Maja kompetentsikeskuse tulemusauditi raames, millega kontrolliti kompetentsikeskuse 2010. – 2015. aastatel EAS-i rahastatud projekte. Toetuse saaja oli SA Virumaa Kompetentsikeskus, mis on kolme projekti raames saanud toetust kokku 3,4 miljonit eurot. Auditi käigus tehti 11 olulise finantsmõjuga tähelepanekut, tuvastades mitteabikõlblike toetuste summa 297 532 eurot, teatas EAS toona.
#000088
Meie büroo osutab andmekaitsespetsialisti teenuseid. Andmekaitsespetsialisti ülesandeks on tagada isikuandmete töötlemise õiguspärasus, sealhulgas:
#000089
selgitama organisatsioonile andmekaitsealaseid kohustusi ja vastutust;
nõustama organisatsiooni IT arenduste tellimisel lähtuvalt isikuandmete kaitsest;
koostama ja ellu viima organisatsiooni andmekaitsealast strateegiat;
koostama organisatsiooni töökorralduseks vajalikke andmekaitsealaseid juhendeid;
koostama andmekaitsealast mõjuhinnangut, sealjuures tegema kindlaks organisatsiooni andmekaitsealased riskid ja koostama tegevusplaanid riskide leevendamiseks;
tuvastama ja dokumenteerima isikuandmete töötlemise toiminguid ja isikuandmetega seotud rikkumisi.
#000090
Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja juures alustab kolmapäeval tööd vahekohus, kuhu saavad pöörduda kõik, kelle sooviks on lahendada tekkinud olukord kohtuväliselt, vahekohtu menetlustähtaeg on kuni kolm kuud.
#000093
Siia alla liigituvad näiteks lepingu osapooled, kellel on tekkinud omavaheline vaidlus rahalise nõude üle, näiteks korteriühistud, andmesideoperaatorid, energiaettevõtted, majutusettevõtted, äripinna rentijad jms.
#000094
Koja vahekohus ei lahenda kohtutäituri tasu nõudeid ega eluruumi üürilepingu, töölepingu või tarbijakrediidilepingust tulenevaid rahalisi nõudeid.
#000095
Vahekohtu eesmärk ei ole mitte lepituslikult mõlemaid pooli rahuldava tulemuse saavutamine, vaid otsuse langetamine kehtivale õigusele tuginevalt sarnaselt kohtuga.
#000096
Vahekohtu algatamiseks tuleb esitada hagi vahekohtule Koja kaudu paberkandjal või elektrooniliselt.
#000099
Vahekohtumenetluse algatamiseks tuleb tasuda registreerimismaks 250 eurot (lisandub käibemaks) pluss vahekohtu maks, mis sõltub hagi hinnast ning kohtunike arvust.
#000100
Koja vahekohus on vaidluste kohtuvälise lahendamise organ, mis tegutseb lepitusmenetluse põhimõttel võimaldamaks pooltel saavutada mõlemat poolt rahuldav tulemus erapooletu isiku ehk Koja vahekohtu kohtunike kaasabil.
#000101
9. jaanuaril jõustus kohtutäituri seaduse muudatus, millega seadustati vaidluste kohtuvälise lahendamise organina Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja vahekohus.
#000102