Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Mailis Reps: „Kui uuendusi ei sunnita peale, siis võetakse need omaks”
#000003
23. novembril ametisse astunud haridus- ja teadusminister Mailis Reps tutvustab peaminister Jüri Ratase valitsuse haridusprogrammi olulisemaid punkte ja põhimõtteid, vastates sealhulgas teda isiklikult puudutavatele küsimustele. Kõrvale ei jää hinnang PISA testile.
#000005
Mailis Reps: Arvan, et oma osa on siin traditsioonidel. Meie kultuuriruumis on põlvest põlve haridust väärtustatud. Hariduses kompromissi ei tehta. See on meie heade tulemuste üks aluseid. Meil ka teine oluline traditsioon: kui lapse perekond on kas sotsiaalmajanduslikes raskustes või lausa kriisiolukorras, siis võtab haridussüsteem osa vastutusest enda peale. On tasuta koolibuss ja koolilõuna; kui vaja, ka tasuta huvitegevus. Kool kompenseerib meil kodu puudujääke. Seda tuuakse ka OECD hinnangutes positiivsena esile: mahajääjaid on meil võrreldes OECD keskmisega väga vähe. Kui ajas rohkem tagasi minna, siis Eesti külakogukond hoolitses samuti vaeste perede laste eest. See on meie pikaajaline traditsioon.
#000007
Koalitsiooni koostööleppes on haridus jõuliselt sees. Kelle eestvedamisel?
#000009
Pean ütlema koostööleppe koostajate auks, et neile kõigile on haridus oluline. Ilusaid suuri pealkirju on hariduse peatükis ennegi pandud, aga kui rahastamise otsuseid taha ei ole tulnud, on jäänud kõik ainult ministri probleemiks. Seekord ei ole haridus meil ilukõneline prioriteet, sest tagatud on ka rahastamine. Uhke tunne on haridusministriks tulla, kui koalitsioonis on nii tugev seljatagune.
#000010
Mõned vene kodukeelega lapsevanemad tahavad panna oma lapse tavalisse eesti kooli, mõned kakskeelsesse või kümbluskooli. Nendeks variantideks tuleb lapsi lasteaiast alates ette valmistada ja selleks ongi vaja metoodilisi materjale, kusjuures igale vanuserühmale eraldi: 3-aastastele oma materjalid, 4–5-aastastele ja 6–7 aastastele omad, alg- ja põhikoolile omad. Niimoodi, lasteaias alustades ning põhikoolis jätkates avaneb vene põhikooli lõpetajatele täiesti uus võimalus – nad saavad põhikooli lõpuks eesti keele selgeks ja võivad soovi korral eesti õppekeelega gümnaasiumisse astuda. Sellest variandist on juba 25 aastat räägitud, paraku pole keeleõpe olnud seni meie haridussüsteemi kõige tugevam pool ja nüüd on aeg sellega tõsiselt tegelda.
#000014
Keeleõppes kasutatakse teises keeles õppimist üha laiemalt. Näiteks Euroopa koolis õpib laps oma õppeaineid koguni kolmes keeles. Väga hea, kui inimene suudab õppida ka võõrkeeles.
#000019
Olen õppinud mitmes riigis, sh Hollandis, kust olen ka ühe kraadi saanud. Hollandi kõrgkoolis õpivad välismaalased muidugi inglise keeles, kuid seal oli väga põnev see, et kogu õpe oli probleemi- ja rühmapõhine. Õppeaineid ei olnud, selle asemel anti probleeme lahendada. Käisime siis oma rühma ja juhendajaga mööda loenguid, osalesime seminarides, lugesime oma probleemiga haakuvaid raamatuid, et selle kõige põhjal oma lahendus kokku panna. Alguses oli see mulle kohutavalt võõras. Nagu käid koolis ja ei käi ka. Aga aasta lõpus hakkas väga meeldima. Selgus näiteks, et probleemõppe puhul tekib sul väga suur suhtlusvõrgustik. See oli mulle midagi täiesti uut.
#000023
Uute lahendustega on üks probleem ka. Enamasti annavad nad õpetajale rohkem vabadust, kuid toovad ühtlasi kaasa suurema vastutuse, mida aga mõnedki õpetajad veel ei taha. Sellest on kahju, kuid olen ikkagi uute meetodite kohustuslikus korras kehtestamise vastu. Las algul ühed koolid proovivad ja teised vaatavad, siis teised proovivad ka, teevad koolituse läbi jne. Nii saavutame rohkem.
#000026
Kuidas tuli meile viies koolivaheaeg? Algul oli see ainult mõnes koolis ja ülejäänud koolid olid resoluutselt vastu. Seejärel võttis juba suurem hulk koole täiendava koolivaheaja kasutusele, kuid vastuseis püsis. Praeguseks on palju koole selle rakendanud. Nii on enamiku uuendustega – kui neid ei sunnita peale, siis võetakse nad omaks. Näiteks muuseumiõpe võeti hästi vastu, sest see oli vabatahtlik. Usun, et kohustuslikuna oleks ta kutsunud esile tohutu protesti: „Mis te ometi mõtlete! Jätan ajalootunni ära, sest pean minema muuseumi!”
#000027
Natuke lohutab see, et viimastel aastatel on gümnaasiumisse ja ülikooli jõudnud noorte hulgas huvi õpetajaameti vastu veidi kasvanud, kuid seis on tõesti väga kriitiline. Siin on muuhulgas õpetaja palk väga oluline. Pankuritega ei suuda me konkureerida, aga see piir, et õpetaja suudab oma peret elementaarsel tasemel üleval pidada, on saavutatav. Võib-olla tuleks pakkuda noorele õpetajale ka odavat üürikorterit, kus ta saaks oma iseseisvat elu alustada ja sealt edasi minna.
#000033
Teine probleem on, et meie õpetaja võiks endast ise ka natuke paremini arvata. Kui võtame eelmised PISA ­uuringud, siis geograafias supertulemuse teinud õpetajad arvasid, et nende positsioon ühiskonnas on väga madalal. Kas asi on selles, et uuendusi rakendavad õpetajad tunnevadki ennast ebakindlalt? Või teeb meelehärmi, et ühiskonnas mingi probleemi tekkides kiputakse tavaliselt süüdistama kooli?
#000034
Palju oleneb ka sellest, kuidas kodus koolist ja õpetajast räägitakse. Kui usutakse, et meie õpetajad on parimad ja teevad väga head tööd, siis see ongi ühiskondlik positsioon. Kui aga kodu annab õpetaja kohta pidevalt negatiivset hinnangut, siis peegeldab laps seda ka koolis.
#000035
Peame nüüd mõtlema, kuidas üheskoos õpetaja eneseusku suurendada. See on loomulikult ka ministeeriumi töö. Kui vaja, tuleb seadusi muuta.
#000036
Eks õpetajaga ole niisamuti nagu arstidega – amet kandub põlvest põlve edasi. Paraku on olnud nüüd pikalt aeg, kus õpetaja on oma lastele öelnud, et ärgu need nii rasket tööd endale valigu. Kui suudame veenda esialgu õpetajate endi perekondigi, et õpetajaks ikkagi tasub õppida, siis on pool probleemi juba lahenenud.
#000037
Ma ei arva, et kõik peaksid õpetajaks õppima selliste programmide abil nagu „Noored kooli”, kuid need programmid loovad õpetaja positiivset kuvandit. Kui jurist või pankur otsustab hoopis õpetajaks õppida, mõjutab see ka ühiskonna suhtumist.
#000038
Erakoolide puhul näeme, kuidas lapsevanemad panustavad aktiivselt kooli tegevusse. Seegi kujundab suhtumist õpetajasse. Kui lapse isa on ärijuht ja annab ettevõtlusõpet, loob see samuti koolis õhkkonda, et õpetada on uhke.
#000039
Kuidas teie pere jõule veedab?
#000044
17 kommentaari teemale “Mailis Reps: „Kui uuendusi ei sunnita peale, siis võetakse need omaks””
#000049
21.sajandi koolis ei ole arukas rääkida “uutest” ja “vanadest” õppemeetoditest, õppetöö viisidest jne. Nii panemme end tahtmatult ca saja-aastase tagusesse aega (kui oli käivitunud nn reformpedagoogika) ja MADALDAME ISE õpetajatöö praeguse palga vääriliseks...
#000051
Lasteaed muudab lapsed närvipundardeks. Mingit õigust ei ole sundida last lasteaeda. Kui kodus vanemad või vanavanemad lapsega tegelevad, siis see on kordades etem kui lasteaed. Meil on vaja korraliku närvisüsteemiga kodanikke, kes suudavad väärtustada perekonda ja pereelu. Lasteaed õpetab lapsi ropendama, üksteist peksma ja hammustama ning siis näpuotsast kirjutama-lugema ka.
#000054
Jagan täiesti Teie arvamust.Lasteaed ei sobi tõesti kõigile lastele. Omast käest võtta kogemus,et 1 laps (tüdruk) ei suutnud sealse lärmitseva seltskonaga üldse kohaneda, teine(poiss) muutus suhteliselt agressiivseks ja kolmas (poiss) talus seda küll,aga suhteliselt enesesalgamise ja vagura loomuse tõttu. Laste iseloomud ja kohanemisvõime selles õrnemas eas on vägagi erinev. Vanaemad päästsid olukorda.
#000055
Uuenduste omaks võtmine ei sõltu ainult sunnist või vabatahtlikkusest vaid veel suuremal määral sellest kas pakutav uuendus on tarbija arvates kasulik või hoopis kahjulik. järjekordset uuendust ainult uuenduse pärast ei taheta ka eriti vastu võtta.
#000057
Jah, loomulikult algkoolis ja põhikoolis on õige riigikeele oskuse andmisel ühine haridusstandard. Nõus ka sellega, et lasteaeda ja ka kooli saaks vajadusel muuta, sellega on 50 pedagoogiaastaga piisavalt häid kogemusi ja tulemuslikkust.Huvitava näite võin tuua maalt tulnud koolilapsena vene keele omandamist 10ne aastaselt venekeelses lastelaagris, kus ka kasvatajad olid vene kodanikud. Sai selgeks ja ülikoolis vabastati vene keele kursusest. keeleõppevõime on küll erinev, aga ka selliseid häid näiteid on venekeelsete laste heast toimetulekust eesti koolis, kes lõpetasid hästi gümnaasiumi ja läksid ülikooli.Need kogemused kinnitavad teie kirjutatu tõesust. Sageli on takistuseks aga koduse, vanemate soovimatusega meie raskevõitu keelt õppida. Mis puutub lasteaias käimisest loobunud tüdrukusse, siis ikkagi on ka magister ja laeteaednik (direktor). Lõpuks arvan, et suhtluse heaks kooliks on kogu kooliaeg. Tööd ei leia mõnigi kord sel juhul, kui nõudmised ületavad töökoha pakkumisi. Nii on targemad läinud laia maailma, ja selle kohta on mul samuti palju näiteid.
#000061
Kui koolis või lasteaias kedagi kiusatakse kas mõjutada tuleb rohkem kiusajaid või kiusatavat? Kas psühholoogi, direktori jutule tuleb minna kiusajal või sellel keda kiusatakse? Raskemal juhul peab kooli, lasteaeda vahetama kumb pool? Mõlemad arvamused korraga ei mahu hästi ühte kollektiivi. Kas näiteks paksuke peab iga hinna eest püüdma olla mõnele kiusajale meelepärane sõber?
#000065
On valdkondi (laste kasvatamise osas), kus riigil on hädavajalik sekkumine lapse arengusse.
See, et mõnedes perekondades vanemad tarbivad alkoholi ei tähenda ju, et riigil tuleks täielikult loobuda alkoholi pruukimise keelu alaealistel lastel ning jätta ainult lapsevanemate kasvatamise küsimuseks see, kas lubada alaealistel alkoholi juua ning kui lubada, siis pangu ka juba iga eraldivõetud oma perekonnas ema ja isa oma vabal volil paika. millise kangusega alkoholi võiks nende alaealine poeg või tütar pruukida.
Just alaealiste eelkooliaeliste ja alg- ja põhikooli osas peabki iga endast lugupidav riik tegema kõik endast sõltuva, et KÕIK lapsed saaksid täiuslikult haritud, ka nendes perekondades, kus lapsi kasvatatakse valesti , näiteks enne kooli täielikult piiratakse lapse võimalusi suhelda eakaaslastega ning laps on veetnud kogu oma eelkooli aastad ainult koduseinte vahel. Eelnimetatud olukorras annaks ainult kohustuslik algkooliharidus eelkooliealisele lapsele minimaalsedki hädavajalikud oskused edaspidises koolielus eakaaslastega suhtlemisel.
#000068
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000071
Raivo Juurak “Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumis”
#000076
ETDM-i muuseumitunnid õpetavad probleemidele lahendusi leidma
#000077
Muuseumid kutsuvad piiluma näituste telgitagustesse
#000079