... on eestikeelne sÃμltumatu veinikultuuri ajakiri
#000000
Ã•lle pruulimine on seniarvatust vanem
#000003
Vino Nobile pungub ja kasvatab muskleid
#000004
1980ndate, s.o nõukaaegse geograafiast ja kirjandusest huvituva lapsena seostus mulle (ja võimalik, et ka paljudele mu põlvkonnakaaslastele) Provence’i kuurortlinna tõenäoliselt vene keele vahendusel kinnistunud itaaliapärase nimekujuga Nizza ennekõike ihaldusväärne ja kättesaamatu, ühe ilmasõja järgse ning teise eelse Lõuna-Prantsusmaa suvitamisglamuur. Francis Scott Fitzgeraldi „Sume on öö” on alates sellest ajast püsinud minu lemmikraamatute edetabelis kõrgel kohal.
#000005
Salat tuli hiljem. Mäletan, 2000ndate alguses sain proovida esimesi siinseid mõneti veidraid tõlgendusi sellest klassikalisest salatist ning alles 2006. aastal Nice’i keskväljakul välirestoranis istudes tuli arusaam, et Nizzat pole olemas ja taldrikul on grillitud tuunikalakäraka all salade niçoise.
#000006
Nii ma siis elasin mitu aastat ilma Nizzata, kuni umbes 2012. aasta paiku hakkas ringlema kuuldus, et Nizza, see üks ja õige, asub mitte väga kaugel Prantsuse Rivierast – nimelt mõnisada kilomeetrit ida pool Itaalias Piemontes – ja pretendeerib parima Barbera veini tootmise piirkonna tiitlile.
#000008
#Nizza DOCG wine is 100% of Barbera
#000009
Winter pruning of the #Nizza vines
#000010
Kus ja mis on Nizza?
#000011
Nizza veiniala laiub 720 hektaril Asti, Alessandria ja Acqui Terme linnade vahelises kolmnurgas Haapsalu-suuruse Nizza Monferrato ümbruse küngastel. Veini kontekstis on see osa Barbera d’Asti DOCG-aladest (lisaks on seal veel kaks alamtsooni: Barbera d’Asti Superiore Tinella ja Barbera d’Asti Superiore Colli Astiani ehk Barbera d’Asti Superiore Astiano).
Barberast, Piemonte enim kasvatatud veinimarjast, on siinmail aegade algusest tehtud jõulisi, kirsilõhnaseid, karakteerse hea happe ning mõõduka komplekssusega veine, mis oma laheda joodavusega on populaarsed kogu maailmas.
#000012
Enam kui 15 aastat tagasi otsustas seltskond Nizza Monferrato ümbruse Barbera-tootjaid, et sellest marjast annaks enam iseloomu ja struktuursust (ning samuti potentsiaalset tulu) välja pigistada, kui seni võimalikuks peetud. Nad lähtusid veendumusest, et piirkonna mikrokliima ja pinnase iseärasused võimaldavad valmistada kõrgeima kvaliteediga Barbera’t, ning soovisid seda eristada muudest Barbera d’Asti veinidest.
2000. aastal saavutasid nad Nizza-nimelise alamtsooni piiride määratlemise ning õiguse märkida veinisildile nimeinfo – veinid kandsid seejärel pikka ja lohisevat nime Barbera d’Asti DOC Superiore Nizza.
Kuid see oli alles esimene samm – veinitootjad tahtsid enamat. Nende eesmärk oli luua vein, mis peegeldab selgelt nii viinamarjasordi kui ka kasvukoha omapära ning on lihtsalt meeldejääva lühikese nimega – Nizza (analoog Barolo ja Barbaresco’ga).
2002. aasta novembris moodustasid Nizza veinitootjad oma assotsiatsiooni (L’Associazione Produttori del Nizza), mis töötas välja reeglid ja nõuded, millele Nizza DOCG-vein tulevikus peab vastama.
Sõltumatu kõrvalarenguna lisandus 2008. aastal kogu Barbera d’Asti veiniala paguneile tärne ning see muudeti koos alamtsoonidega DOCG-piirkonnaks.
#000013
2014. aasta detsembris kirjutati ametlikult alla senini kõige uuema ehk Nizza DOCG-ala sünnitunnistusele. Itaalia 74. DOCG-piirkonna esimesed veinid jõuavad veinisõpradeni 2016. aasta juuli alguses – pärast pooleteiseaastast laagerdumist, millest vähemalt kuus kuud on sulnis nektar veetnud tammevaadis. Veinide laagerdumisaega hakati rehkendama 1. jaanuarist 2015, seega on 1. juuli nii Nizza veini tootjatele kui ka veinisõpradele äraütlemata tähtis päev.
#000014
Nizza vein on suurepärane nii uluki- kui ka koduloomalihaga, trühvlirisotoga, samuti täidetud pasta juurde. Proovida tasuks ka laagerdunud juustudega. Kindlasti sobilik vestluse ergutamiseks roogade vahepeal.
#000018