Nabala lubjakivimaardla (kliki joonisel) asub Harju ja Rapla maakonna piirialal ning on suurimaid ülevabariigilise tähtsusega ehituslubjakivimaardlaid Eestis (vt Maavaravarude koondbilanss 2012_seletuskiri (337 KB), lk. 17)
#000003
Maavaravarude 2010. aasta koondbilansi alusel moodustas Nabala maardla 38.8% Harju maakonna tarbevarust ja 56,7% Rapla maakonna tarbevarust (kliki tabelil).
#000004
Tarbevaru on maavaravaru, mille geoloogilise uurituse maht võimaldab saada vajalikud andmed maavaravaru kaevandamiseks ja kasutamiseks. Ehitusmaavarade kasutamise riiklik arengukava 2011–2020
#000005
Täiendav info paekivi varude ning lubja- ja dolokivi kaevandamise kohta Eestis aastatel 2004–2010 on saadaval Eesti maavarade veebilehel
#000006
Ehituslubjakivi varu Nabala maardlas (kliki tabelil; “Eesti Vabariigi 2012. a. maavaravarude koondbilanss“, lk. 81 ja 86)
#000007
– aktiivne varu – 52,258 miljonit kuupmeetrit
– passiivne varu – 79,786 miljonit kuupmeetrit
#000008
See tähendab, et ilma täiendavate uuringuteta on Nabala maardlas lubatud kaevandada 52,258 miljonit kuupmeetrit lubjakivi.
#000009
Maavaravaru on aktiivne, kui selle kaevandamisel kasutatav tehnoloogia ja tehnika tagavad maapõue ratsionaalse kasutamise ja keskkonnanõuete täitmise ning maavara kasutamine on majanduslikult kasulik (Ta – aktiivne tarbevaru, Ra – aktiivne reservvaru). Ehitusmaavarade kasutamise riiklik arengukava 2011–2020.
Maavaravaru on passiivne, kui selle kasutamine ei ole keskkonnakaitse tõttu võimalik või puudub asjakohane tehnoloogia, kuid mis võib tulevikus osutuda kasutuskõlblikuks (Tp – passiivne tarbevaru, Rp – passiivne reservvaru). Ehitusmaavarade kasutamise riiklik arengukava 2011–2020.
#000010
Vabariigi Valitsuse poolt 12.11.2009 vastuvõetud “Riigile kuuluva maavaravaru kaevandamisõiguse tasumäärade” alusel ( saab riik 01.01.2014 seisuga 1 kuupmeetri kõrgemargilise lubjakivi kaevandamisest 1.92 eurot ressursimaksu, seega Nabala maardla lubjakivi kaevandamisest teeniks riik ainuüksi ressursimaksuga vähemalt 100 miljonit eurot (52.258 miljonit kuupmeetrit x 1.92 EUR = 100.33 miljonit eurot). Lisaks saab riik maavara kaevandamisest veel vee erikasutustasu kaevandusvee karjäärist ärajuhtimise eest jm. makse.
#000011
12. detsembril 2013 allkirjastas keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus käskkirja, millega algatati 4650 ha suuruse (kliki joonisel) Nabala looduskaitseala loomine. Keskkonnaministri käskkiri põhineb Eesti Maaülikooli poolt 2013. aasta oktoobris-detsembris teostatud ekspertiisil “Nabala looduskaitseala moodustamise põhjendatusele ja kavandatavate piirangute otstarbekusele”. Algse ettepaneku Nabala kaitseala loomiseks tegi MTÜ Tuhala Looduskeskus juba 04. veebruaril 2010. Tuhala Looduskeskus_ettepanek Nabala kaitseala moodustamiseks_04022010 (69 KB).
#000013
Nabala looduskaitseala moodustamisega ühel Eesti suurimal lubjakivimaardlal muudetakse keskkonnaministri poolt aktiivne ehituslubjakivi varu passiivseks, mis ei võimalda enam selle kaevandamist. Nabala maardla lubjakivivaru passiivseks muutmisega eirab keskkonnaminister teadlikult Maapõueseaduse § 62, mis ütleb, et maapõue seisundit ja kasutamist mõjutava tegevuse korraldamisel tuleb tagada:
1) arvelevõetud maavara kaevandamisväärsena säilimine;
2) arvelevõetud maavaravaru kaevandamisväärsena säilimine.
#000014
Keskkonnaministri tegevus on vastuolus ka Vabariigi valitsuse tegevusprogrammiga, mis näeb ette “Eesti maavarade kui rahvusliku rikkuse heaperemeheliku majandamise”.
#000015
Lubja- ja dolokivikarjäärid (kliki joonisel), kus kaevandati 2012. aastal, Tallinna–Tartu maantee Kose–Mäo ehitatav teelõik ja Nabala lubjakivimaardla asukoht.
#000016