Koorijuhtide sandist olukorrast on räägitud palju. Hiljuti seadis kooriühingu esimees Hirvo Surva kahtluse alla isegi 2034. aasta laulupeo toimumise, viidates ennekõike koorijuhtide palkadele. Enamasti langebki põhirõhk just väikesele palgale, kuid ei ole vähem oluline, et tihti töötatakse ilma lepinguta või tähtajalise lepinguga, et dirigenditöö ei taga sotsiaalseid garantiisid, et töö suveperioodil on tasustamata ning et tööandjad ja isegi lauljad tihti ei mõista, et koorijuhtimine on töö, mitte hobi, ning et koorijuhiks saamise nimel õpitakse alates lastemuusikakooli algusest enam kui 15 aastat.
#000004
Olukord ei ole aga üldse lootusetu. 2019. aasta sügisel võttis noorte koori­juhtide konkursist rekordiliselt osa 22 dirigenti (võrdluseks: 2014. aastal oli osalejate arv 11), igal aastal väljub muusika- ja teatriakadeemia ustest kõrg­haritud koorijuhte ning kuigi nende arv ei ole suur, pole see ka murettekitav. Eestis on palju koore, dirigente ja koori­lauljaid, harrastuskoorid on üldiselt heal tasemel, nagu ka dirigentide väljaõpe. Lasteaia muusikatundides luuakse põhi, mis toidab koore ka tulevikus. Ning nüüd tundub, et ühe määrusega lahendatakse ka need mured, mille loetlemisest alustasin.
#000005
Karin Kuulpak on koguni kuue koori dirigent ja kui viiruspiiranguid ei oleks, siis teeks ta seitse proovi nädalas. Aga praegu ei piisaks sellest isegi äraelamiseks. Palgatoetusmeetme abil oleks ta palk selline, et ta ei peaks tingimata kooride kõrvalt mujal töötama.
#000010
Kutsekomisjoni esimehe ja koorijuhtide liidu esimehe Heli Jürgensoni sõnul aitavad kutsetunnistused tööturgu korrastada: kui kutsetunnistus on võimalikult paljudel dirigentidel, siis on ka selgem ülevaade, missuguse hariduse ja kompetentsiga dirigendid üldse kooridega töötavad. Kutsetunnistuse suurim eelis on, et see kohustab dirigente osalema täiendkoolitustel. Heli Jürgenson tõi näite, et keegi ei tahaks, et teda opereeriks kirurg või raviks arst, kes pole päevagi pärast ülikooli õppinud. Täiendõpe aitab dirigentidel nii areneda kui ka vormi hoida. Täiendõppevõimalusi Eestis jagub, näiteks iga-aastane kooriühingu seminar-laager ja kooriühingu kaudu tellitavad mentorkooli­tused, dirigentide koolitusi korraldavad ka rahvakultuuri keskus ja Tallinna ülikool.
#000011
Heli Jürgensoni sõnul on kutse taotlejate hulk viimastel nädalatel tänu palgatoetusmeetmele hüppeliselt kasvanud. Tähelepanuväärne ja rõõmustav on tema sõnul aga see, et kutsetunnistust on koorijuhtidelt hakanud nõudma ka tööandjad – et saada palgatoetust. Kutse­tunnistuse saavad soovi korral ka Otsa kooli, Elleri kooli ning muusika- ja teatri­akadeemiat lõpetavad koori­juhid, kui kool kutsub õpilase initsiatiivil mõne kutsekomisjoni liikme tema kontsert­eksamile. Tõsi, muusika- ja teatriaka­deemia lõpetajale on selline käik tasuline. Kõik see näitab siiski, et ilmselt juba õige varsti on kutsetunnistuse omamine ja tänu sellele ka regulaarne enesetäiendamine iseenesestmõistetav.
#000012
Facebooki grupis „Koorivanemad“ on kõige rohkem arutelu tekitanud just töölepingu nõue. Enim kardetakse bürokraatia kasvu ning vajadust kaasata senisest rohkem raamatupidaja. Samuti lisanduvad töölepingu puhul mõned kohustused, millest on lähemalt kirjutatud portaali Tööelu artiklis „Laulu- ja tantsupeo meetmest“.3 Näiteks tuleb määrata potentsiaalne esmaabi andja ja teha töökeskkonna riskianalüüs, mis koori proovisaali puhul ei pea küll olema põhjalik ning mida ei pea ka tõenäoliselt hakkama muutma.
#000015
Sellegipoolest on korduvalt küsitud, kas palgatoetusmeetmes oleks võidud aktsepteerida ka käsunduslepinguid, kas või ajutiselt üleminekuperioodiks. Kaie Tanner ütles, et kooridele tuldi vastu, tehes 2021. aastal kaks taotlusvooru. Kui koor ei saa või ei soovi millegipärast märtsiks töölepingut sõlmida, on neil mitu kuud lisaaega ja võimalus teha uus taotlus augustis. See annab ka võimaluse lõpetada praegune hooaeg kehtiva lepinguga ning alustada uut juba töö­lepinguga. Käsunduslepingute lubamine kaotaks aga palgatoetusmeetme põhieesmärgi – sotsiaalsed garantiid.
#000017
Omaette teema on koorijuhi kohustuslik põhipuhkus. Kultuuriministri määruse alusel laieneb toetus ka puhkuserahale, kui puhkuse pikkus on vahemikus 28–56 päeva. Mitmed koorid peavad aga suvel kolm kuud järjest pausi, mille jooksul ei tasu lauljad ka liikmemaksu. Lahendusena on pakutud välja, et 56 päeva oleks koorijuhil tasustatud puhkus ning ülejäänud päevad palgata puhkus. Selle lahenduse puudus seisneb selles, et palgata puhkus tuleb igal aastal uuesti kokku leppida ning mõlemad osapooled peavad sellega nõus olema. Õnneks tegutsevad paljud koorid osaliselt ka suvel, tehes laagreid, andes kontserte või esinedes aktustel ka näiteks juunikuus.
#000018
Karin Kuulpak on üks vähestest, kes midagi sellist praktiseerib. Ta on koguni kuue koori dirigent (kolme koori ainus dirigent) ja kui viiruspiiranguid ei oleks, siis teeks ta seitse proovi nädalas. Aga praegu ei piisaks sellest isegi äraelamiseks. Seetõttu võttis ta ette midagi uskumatut: ta kandideeris Kiili kunstide kooli õppealajuhatajaks ning osutus valituks, kuid ei loobunud ühestki koorist. „See on juhtunud suurest armastusest erialase töö vastu,“ kommenteerib Karin olukorda, kuid lisab siiski, et praegu on ta noor ja entusiastlik, kuid ei ole kindel, kas ta suudab kümne aasta pärast samamoodi jätkata. Palgatoetusmeetme abil oleks ta palk selline, et ta ei peaks tingimata kooride kõrvalt mujal töötama. Kuid sedavõrd kummalise päevakavaga elu ta siiski ette ei kujuta.
#000022
Osaledes infopäevadel ja temaatilistel koosolekutel on Karin Kuulpak ennast palgatoetusmeetmega hästi kurssi viinud. Hiljuti sai temagi kutsetunnistuse, kuid palgatoetuse tingimustele vastab praegu vaid üks tema kuuest koorist, sest mujal on tal käsundus­lepingud. Nüüd tegeleb ta järgemööda sellega, et saaks ka teiste kooride juures töölepingu. Kuulpak tõdeb, et kuna koorid praegu proovi ei tee ega esine, on veider minna tööandjate juurde nõudma töölepingut ja palgatoetuse taotlemist. Mõnda tööandjat ei ole ta ammu näinud ja tegelikult tahaks selle asemel olla hoopis tänulik, et palk on hoolimata seisma jäänud koorielust säilitatud.
#000024
1 Laulu- ja tantsupeoliikumises osalevate kollektiivide juhendajate tööjõukulu toetuse määramise tingimused ja kord, Riigi Teataja 15. I 2021. 
#000026
Mari Aakre joonistusepidu Vabaduse galeriis
#000037