Minutiloeng: 5 põhjust, miks putukad meile olulised on ja kuidas neid päästa
#000005
Võtame näiteks hommikusöögi. Kuidas sai võimalikuks, et said juua kohvi, panna pudru peale moosi või võileiva peale tomati? Tänu tolmeldajatele, kellest suurem osa on just putukad.
#000006
Kui tolmeldajad ökosüsteemist kaovad, siis oled ilma mitte tüütust sääsepininast, vaid vähemalt kolmandikust kui mitte rohkemast toidust oma laual, selgitab Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudi ökoloogia keskuse teadur Liisa Puusepp.
#000007
1. Sinu toidulaud on vaid kolmandik putukate tolmeldatust
#000008
Ja see kolmandik sinu toidulaual on vaid kübeke kogu tervikust, millesse putukad panustavad. Neist sõltub pea 90 protsendi maailma õistaimede liikide levik: peale sinu hommikuse kohvi või kakao, vaarika või tomati, ka erinevad maitsetaimed, ravimid, puuvill.
#000009
Lisaks panustavad putukad mullaviljakusse ning selle hoidmisesse, nad on looduslik kahjuritõrje ja mängivad olulist rolli teiste liikide toidulaual. Nad on märgid hästi toimivast ökosüsteemist.
#000010
2. Putukad hoiavad kogukonda ja annavad tööd paljudele
#000011
Putukates võib näha kogukonna hoidjaid ja panustajaid meie kultuurilukku. Kuidas muidu saame rääkida ühiselt toimetavatest mesinikest, entomoloogide gruppidest või näiteks ka kunstiteostest, kus kujutatud putukaid või lauludest-luuletustest, mis inspireeritud putukatest. Mõtle, mis on meie laulupidude viimane laul.
#000012
Seega, kui putukad, kes paljuski meie elu siin Maal võimalikuks teevad, hävivad kliimamuutuste, mürkkemikaalide kasutamise ja elupaikade hävimise tõttu, ei ole ka meil heaolu hoitud.
#000013
3. Putukad kaovad hirmuäratava kiirusega
#000014
Paraku on praegu meie putukapopulatsioonid hävimas. Uuringute tulemused on hirmuäratavad.
#000015
Puerto Rico vihmametsades on täheldatud viimase 35 aastaga, et kadunud on üle 90 protsendi lülijalgsetest (sh putukad) nii maapinnal kui ka võras.
#000016
27 aastaga on Saksamaa looduskaitsealad kaotanud enam kui 75 protsenti lendavatest putukatest.
#000017
Mehhiko erinevates piirkondades on kadunud pea 80 protsenti putukaid viimase 20 aastaga.
#000018
4. Eesti ei tea oma putukate olukorda
#000020
Eesti ei kuulu küll selles vallas kriisikollete hulka, kuid meil pole veel väga täpset infot paljude oma putukate kohta. On muidugi juba palju hoiatavaid tähelepanekuid.
#000021
Näiteks meie liblikapopulatsioonid on muutmas, on registreeritud liiga palju mesilaste hukkumisi. Lisaks on teada, et nii metsa- kui ka põllulindude arvukus on langenud, mis võib viidata omakorda ka putukate kaole – on ju putukad paljude lindude toidubaas.
#000022
5. Igaüks, ka Sina, saab panustada putukate heaollu
#000023
Milliseid samme saad sina astuda, et putukate heaolusse panustada? Kui sa just mesinikuks saada ei soovi, siis saad panustada ka teisiti.
#000024
Putukatele saab rajada putukahotelle ehk kohti, kus neil on aedades hea elada. Näiteks luua aianurka kivihunnik.
#000026
Mitte tormata igal võimalikult ajal muru niitma, vaid jätta silmailuks õitsema võililli, ristikuid ning miks ka mitte ohakat.
#000027
Võta aega mõelda ja uurida ja mõista, kuidas ükskõik, milline igapäevategevus, kasvõi hommikusöök, on toetatud putukate esialgu silmale nähtamatute panusega ning kuidas sina saad panustada, et meil oleks putukaid.
#000029
Minutiloeng: ämblik võiks olla kõige ägedam budist
#000030
Jutt kurjast koeratõust on liigne lihtsustus
#000031
Maakera sisetuum võib olla hakanud teistpidi pöörlema
#000032
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000034
Uuring selgitas metsapõlengute mõju mullaelustikule
#000035
Fosforikriis ajab seened väetist kaevandama
#000036
Kevadsooja pelgavad kalurid ootavad pingsalt kormoranide heidutamise luba
#000038
Aasta linnu arvukus on 20 aastaga langenud üle poole
#000039
Hiljuti silmatud metslemmingut leiab juba Eesti igast nurgast
#000040
Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia
#000041
Uuring: saba koera tõepoolest ei kergita
#000043
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000044
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000045
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000046
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000048
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000050
Kas ööliblikat peibutasid tõesti Ronaldo pisarad?
#000053
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000054
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000057