Nahk. Naha ehitus ja ülesanded
#000000
Mis katab inimese keha?Vaata oma kätt. Kirjelda, milline on nahk sinu käe peal.
#000001
Nahk on inimese kõige suurem elund. Nahk on umbes 0,5 cm paks. Täiskasvanud inimese keha katva naha pindala on keskmiselt 2 ruutmeetrit. Nahk kaitseb organismi vigastuste, haigus-tekitajate ja kuivamise eest.
#000002
Nahk koosneb kahest kihist. Naha ülemise kihi moodustab marrasknahk. Selle all asuvad pärisnahk ja nahaalune rasvkude.
#000003
Vaata oma käsivarre nahka. Sa näed marrasknaha pindmist osa. Seda nimetatakse sarvkihiks. See koosneb surnud rakkudest. Sarvkihi rakud kooruvad nahalt pidevalt maha. Koos nendega eemalduvad nahalt sinna sattunud tolm, mustus ja võimalikud haigustekitajad.
#000004
Marrasknaha alumise osa moodustavad elusad rakud, mis pidevalt paljunevad. Need rakud võimaldavad nahavigastustel kiiresti paraneda.
#000005
See nahaosa toodab ka melaniini, ainet, mille toimel muutub nahk päevitamisel pruuniks. Nii kaitseb nahk ennast päikesepõletuse eest.
#000006
Marrasknaha all asub paksem pärisnahk.
#000007
palju veresooni, mis varustavad nahka hapniku ja toitaineteganärvid, mis võtavad vastu infot väliskeskkonnasthigi- ja rasunäärmed ning karvade juured.
#000008
Higi ja rasu jõuavad nahale läbi pooride. Poorid paistavad väikeste augukestena naha pinnal. Rasu muudab naha pehmemaks ja veekindlamaks. Higistamisega eritab inimene jääkaineid. Ka aitab higistamine hoida normaalset kehatemperatuuri.
#000009
Pärisnaha ülakiht tungib marrasknaha sisse ja tekitab seal kurdusid ehk kortsukesi. ​K​urdusid on võimalik silmaga näha. Vaata nahka oma sõrmeotstes. ​Mida märkad? ​Sõrmeotstes moodustab nahk erilise mustri, mis on igal inimesel erisugune. Seetõttu saab sõrmejälgede järgi inimesi tuvastada.
#000010
Arutlege klassis:1) ku​s tuleb inimeste tuvastamiseks anda sõrmejälgi2) ​kus sõrmejälgi kasutatakse.
#000011
Pärisnaha all on naha-aluskude. ​See on rasvkude, mis kaitseb naha all olevaid elundeid, näiteks veresooni, külma ja põrutuste eest.
#000012
Uuri oma käeseljal olevat nahka luubiga.Milline on naha pind?​Kas nahal on karvu või nn sünnimärke?​Kas nahas on näha poore?Uuri peopesa nahka.​Mille poolest erinevad käeselja ja peopesa nahk?Uuri sõrmeküünt.​Mis ülesanne on küüntel?
#000013
Milline on naha pind?​Kas nahal on karvu või nn sünnimärke?​Kas nahas on näha poore?
#000014
varustavad nahka toitainete ja hapnikugareguleerivad kehatemperatuuri ja eritavad jääkaineideritavad rasuvõtavad vastu infot väliskeskkonnast
#000015
varustab nahka toitainete ja hapnikugareguleerib kehatemperatuuri ja eritab jääkaineideritab rasuvõtab vastu infot väliskeskkonnast
#000016
1. Selles on kiiresti paljunevad rakud.
#000017
2. See kaitseb naha all olevaid elundeid külma eest.
#000018
3. Selles asuvad higi- ja rasunäärmed.
#000019
4. Selles on palju veresooni.
#000020
5. See nahaosa toodab melaniini.
#000021
6. Selle pealmine kiht koosneb surnud rakkudest.
#000022
7. See kaitseb organismi haigustekitajate eest.
#000023
8. See koosneb peamiselt rasvkoest.
#000024
Nahk on inimesele ka meele-elund, millega ta saab keskkonnast mitmesugust infot. ​Nahaga tunneme me temperatuuri, puudutust, valu. ​Selleks on nahas tunderakud ehk retseptorid, mille abil me tunneme puudutusi.
#000025
Keha eri piirkondades on nahk erineva tundlikkusega. Kõige tundlikumad on sõrmeotsad, huuled ja jalatallad. Vähem tundlikud on selg ja kõhupiirkond.
#000026
Nahk on ka kompimis-elund. Kompimine aitab kindlaks teha esemete kuju, suurust, temperatuuri ja teisi omadusi. Kompemeel on eriti oluline nägemispuudega inimestele. Pimedad kasutavad tundlikke sõrmeotsi lugemisel, ka õpivad nad puudutustega tundma esemete omadusi.
#000027
Kirjuta sõrmega mõni sõna tema seljale.
#000028
Kas sõber saab aru, mida seljale kirjutati?
#000029
Kogu inimese keha on kaetud karvadega. Kehakarvad ja juuksed ning sõrme- ja varbaküüned tekivad nahas. Ainult peopesades ja jalataldadel karvu ei ole. Inimese kehakarvad on väga hõredad ja peenikesed ega kaitse külma eest. Vahel tekib nahale „kananahk“. Külma tõttu tõmbuvad lihased kokku ja tõstavad karvakesed püsti. Lihased teevad tööd, mille tõttu tekib soojus. Nii leevendab lihaste töö külmatunnet.
#000030
Juuksed kaitsevad peanahka päikesekiirguse eest ja hoiavad sooja. Kui inimene vananeb, siis juustes olev värvaine laguneb ja juuksed muutuvad halliks. ​Inimesel on peas umbes 100 000 juuksekarva. Kui uus juukse­karv hakkab kasvama, lükkab ta vana karva eest ära ja see langeb välja. Päevas langeb tavaliselt välja 50–100 karva. Nädalaga kasvavad juuksed 2–3 mm pikemaks.
#000031
Sõrme- ja varbaküüned kaitsevad tundlikke sõrme- ja varbaotsi.
#000032
Nahal elab väga palju baktereid. Nende arvukus sõltub inimese vanusest, soost, naha puhtusest ja sellest, kas inimesel on nahavigastusi või nahahaigusi. Osa baktereid elab nahal pidevalt. Enamik neist on vajalikud ja takistavad haigusi tekitavate bakterite paljunemist.
#000033
Väike osa bakteritest on sellised, mis võivad tekitada haigusi. Kui nahk on puhas ja terve, siis haigust tekitavad bakterid sealt läbi tungida ei suuda ning hukkuvad.
#000034
Miks on nahal elavad bakterid kasulikud?Millal võivad bakterid muutuda ohtlikuks?
#000035
Nahas oleva värvaine melaniini tõttu muutub nahk päikese käes pruuniks. See värvaine kaitseb nahka päikese-põletuse eest. Melaniini kogus nahas on inimestel erinev. Mida tumedam on nahk, seda rohkem on nahas melaniini ja seda väiksem on võimalus päikesepõletuse tekkeks. Näiteks on tumeda-nahalistel inimestel melaniini rohkem kui valgenahalistel. Seetõttu on nad päikese eest paremini kaitstud.
#000036
Mingi kogus päikese-kiirgust on siiski meile vajalik. Päikese kiirguse mõjul toodetakse meie nahas D-vitamiini. Seda vitamiini on vaja luustiku normaalseks arenguks.
#000037
Miks muutub päevitades nahk pruuniks?päikesekiirguse tõttumelaniini tõttuD–vitamiini tõttuMiks on mõõdukas päevitamine organismile kasulik?päevitamine teeb meid pruunikspäevitamine teeb meid tugevakspäikesekiirguse mõjul tekib vajalik D–vitamiinMiks on liigne päevitamine kahjulik?päikesepõletuse tõttumelaniini tõttuD–vitamiini tõttu
#000038
Vali failid, mida soovid lisada. Toetatud formaadid on txt, html, htm, pdf, odt, odp, ods, xls, xlsx, ppt, pptx, pps, doc, docx, rtf, png, jpg, jpeg ja gif.
#000040
NB! Lingi alguses peab olema „http:/”!
#000041
Teata siia ainult Opiqu veast. Palun kirjelda viga nii täpselt kui võimalik.
#000042
Kui ootad Opiqu meeskonnalt vastust, lisa oma kontaktandmed (e-post, telefon).
#000043
Tee linnuke, et aidata meil spämmiga võidelda
#000044
Opiq kasutab küpsiseid, mis on vajalikud veebisaidi töötamiseks, turvalise kasutamise tagamiseks, kasutamise analüüsimiseks ning parima kasutusmugavuse pakkumiseks.
#000045
Küpsis on kasutaja arvutist veebisaidi serverisse saadetav väike fail, mis sisaldab veebisaidi tööks vajalikke andmeid kasutaja ja tema eelistuste kohta.
#000046
Enamus küpsiseid on Opiqu tööks tingimata vajalikud. Analüütilistest küpsistest on võimalik loobuda ning sellisel juhul ei kasutata sinu kasutusandmeid Opiqu arendamiseks. Loe lähemalt
#000047