Tartu abilinnapea Raimond Tamm räägib SmartEnCity projektist, mille eesmärk on muuta Tartu kestlikumaks ning luua praktilisi näiteid, mida saavad kasutada teised Eesti ja Euroopa linnad. Projekt on ambitsioonikas, hõlmates ühistranspordi ja rattaliikluse parandamist, tänavavalgustust, kortermajade renoveerimist ja palju muud.
#000001
Raimond meenutab SmartEnCity projekti algust: “Saime kokku Balti Uuringute Instituudi ja Tartu Regiooni Energiaagentuuri mõttekaaslastega ja esmapilgul tundus see taotlemine ikka väga mahuka ettevõtmisena. Oli kartus, kas Tartu on üldse võimeline seda tegema? Uurisime erinevaid linnasid ja leidsime kaks Tartuga sarnast ja sellest teemast huvitatud linna – Sønderborgi Taanist ja Vitoria-Gasteiz’i Hispaaniast. Panime juhtpartneri nõustamisel koos taotluse kokku ja nüüd oleme kõige väiksemate linnadega konsortsium, kes sai targa linna näidisprojekti elluviimiseks raha. Suuremad on näiteks Viin, London ja München”, muigab ta.
#000002
Co2 neutraalne linn on võimalik
#000003
Programmi suurim eesmärk on võidelda kliimamuutustega. Uurin, et kas Tartu on võtnud suunaks saada CO2-neutraalseks linnaks? Raimond Tamme sõnul on see küll pikas perspektiivis eesmärk, kuid lõpptähtaega ei ole Tartu määranud. Liigutakse sammhaaval, praegused eesmärgid on CO2 heitmeid vähendada 2020 aastaks 20% ja 2030 aastaks 40%.
#000004
Teine suur tegevus on töö liikuvusega, mis hõlmab muu hulgas rattaringluse süsteemi loomist, ühistranspordi uuendamist ja elektriautodele avalike kiirlaadimispunktide rajamist. Vestluse käigus selgub, et Tartusse püstitatud viis kiirlaadimispunkti on esimesed Eestis, mis sobivad ka Euroopas toodetud elektriautodele. Näiteks Elmo laadimispunktid sobivad hetkel vaid Aasia autodele. Ilma taristuta on aga praktiliselt võimatu elektriautosid kasutusele võtta.
#000006
Hiljuti tartlaste arvamusi kaardistades tuli selgelt esile, et kõige rohkem väärtustavad elanikud Tartut kui rohelist ja kompaktset linna. Samas on linnaelanike teadlikkus kestlikest lahendustest väga erinev ja teadlikkuse tõstmist võib lugeda täiesti eraldi tegevussuunaks. “Kui räägime näiteks kesklinna piirkonnas 20 kortermajast, kus elab paar tuhat elanikku, siis sotsiaalne läbilõige on mitmekülgne ja inimesed mõistavad asju erinevalt. On paratamatu, et uuendused tekitavad küsimusi ja sageli ka eksiarvamusi. Kui soovime, et inimesed saaksid meie eesmärgist samamoodi aru, siis on kaasamine ülioluline”, leiab Raimond.
#000008
Raimond usub, et peame järjest enam teadvustama, milline on meie igapäevase tegevuse mõju looduskeskkonnale ja kliimale. “Selle kaudu saame aru, kuidas enda tulevikku kujundame. Soovime, et Tartu oleks linn, kus tahetakse elada ja töötada. Jah, linnavalitsuse jaoks on oluline ka majanduslik jätkusuutlikkus, kuid kõige olulisem on tegeleda keskkonnaga, kus inimesed elavad – puhas linnaõhk, võimalikult väike autoliiklus ja puhas linnasüda, kus oleks võimalik ohutult liigelda, madal müratase, haljasalade kvaliteet jne. Järgmise sammuna võiks vaadata ka mõjusid, mida me siin elades otseselt ei tunneta, näiteks me ei näe siit Ida-Virumaal tossavaid korstnaid ega mõtle, kui palju me tarbime ja toodame põlevkivielektrit. Aga tarbimiseelistuste kaudu anname selge signaali, kuhu suunas peaks energiatootmine liikuma – näiteks, kas elektrit toodetakse põlevkivist või taastuvast allikast”.
#000009
Raimond soovib, et linnade juhtimisel ja erinevate tegevuste kavandamisel juhindutakse üha enam Abraham Lincolni tsitaadist: “Parim viis tuleviku ennustamiseks on seda ise luua.”
#000010
Miks on nende tegevus oluline?
#000011
Kestlik areng tähendab tasakaalu majanduse, inimese ja looduse vahel, ühiskonnakorraldus ja seadused on siin väga suure mõjuga – kui riigis on kõrge korruptsioon, tehakse otsuseid pigem kellegi huvidest lähtuvalt, mitte ei otsita parimat lahendust. Sama lugu on ühiskondadega, mis on lõhenenud või konfliktides, sel juhul läheb kogu ressurss nende probleemide lahendamisele ja laiemat pilti ei saa või ei soovita näha.
#000012
Kestliku arengu mõiste võib tuttavalt kõlada, kuid selle sisu jääb tihti segaseks. Lühidalt öeldes on tegu tasakaalu leidmisega planeedi piiratud ressursside ja inimestele heaolu loomise vahel. Eesmärke on kokku 17, kirjutasime ühe loo iga eesmärgi kohta.
#000013
Pikemalt eesmärgi 16 kohta – rahumeelsed ja kaasavad ühiskonnad.
#000014
Lugude kirjutamist toetas Põhjamaa Ministrite Nõukogu, kuid selles loos esitatu ei pruugi esindada nende ametlikke seisukohti.
#000015
Mais jõudsid ETV2 ekraanile keskkonnakuu raames 9 dokumentaalfilmi, millele sai Arengukoostöö Ümarlaud koos Bridge 47-ga võimaluse toota tutvustusklipid,...
#000018
Septembri viimasel nädalal New Yorgis toimunud ÜRO peaassambleel oli teiste teemade hulgas erilise tähelepanu all arengumaade tulevik ja globaalne säästev...
#000019
Biojäätmeted aitavad üle minna mahepõllumajandusele
#000020
NutriLoop on väike, kuid suure ambitsiooniga ettevõte – nende eesmärk pole midagi vähemat kui ringmajanduse mudel, mis viib biojäätmetes sisalduvad...
#000021
Inimõiguste kaitse Paljud organisatsioonid on võtnud omaks ja kasutavad õigustepõhist lähenemisviisi arengule. Need organisatsioonid suurendavad inimeste mõjuvõimu, et nad saaksid...
#000024
Estonian Roundtable for Development Cooperation (AKÜ) is an independent not-for-profit coalition of non-governmental organisations that work in the field of development cooperation, global citizenship education or sustainable development.
#000026
AKÜ is a strategic partner for Estonian Ministry of Foreign Affairs as a consultant the state in field of development cooperation, global citizenship education or sustainable development.
#000027
AKÜ also provides workshops and consultancy for private sector companies as well as for wider public on sustainable development goals and global issues.
#000028
The highest decision-making body is the General Assmebly. AKÜ’s legal representative is the Board, which is also responsible for managing the organisation’s staff.
#000029
Estonian Roundtable for Development Cooperation
#000030