UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Schwanitz märkas, et emad panustavad kodutöödesse isadest nii suhteliselt kui ka absoluutselt rohkem aega. Autor/allikas: rosarito_82/Flickr (CC BY 2.0)
#000006
Igas kodus teeb keegi ära majapidamistööd, kuid kes täpselt, sõltub leibkonna koosseisust. Tallinna Ülikooli järeldoktor Katrin Schwanitz leidis, et Eesti peredes teeb enamiku kodutöid ära ema. Ehkki vanematega koos elavad teismelised võtavad osa töid enda kanda, aitavad vanemaid rohkem tütred kui pojad.
#000007
"Sugudevaheline ebavõrdsus koduses ajakasutuses on nii Eestis kui ka teistes Euroopa riikides üldlevinud muster. Sellegipoolest, riigiti on üsna üksikasjalikud erinevused selles, kuidas aega sugude vahel üle kantakse," ütleb Schwanitz.
#000008
Oma värskes artiklis vaatles ta, kui palju aega kulutavad erinevatele kodustele toimetustele erinevast soost ja eri põlvkondadest eestlased. Ta kõrvutas Eesti inimeste käitumismustreid Prantsusmaa ja Itaalia elanike omadega.
#000009
Uurides Eesti perekondade ajaülekandeid, märkas Schwanitz, et emad panustavad kodutöödesse isadest nii suhteliselt kui ka absoluutselt rohkem aega. Absoluutajas kulub emal päevas kodutöödele umbes neli ja pool ning isadel kolm tundi. Suhtarvudes kulub emadel kodutöödele 23 protsenti aega rohkem kui isadel.
#000012
Kui vanematega koos elab lapsi, sealhulgas täiskasvanuks saanud lapsi, tähendab see vanematele suuremat hulka kodutöid. "Vanematekodus elavad noored naised panustavad Eestis majapidamistöödesse rohkem kui noored mehed. Ühtlasi teevad vanemad noorte naiste kasuks vähem koduseid ajaülekandeid," kirjeldab uurija.
#000013
"Paistab, et võrreldes Itaalia ja Prantsuse eakaaslastega saavad Eesti noored naised vanematega koos elamisest vähem ajalist kasu."
#000016
Sellegipoolest märkas Schwanitz, et sugudevaheline ebavõrdsus koduses ajakasutuses tuleb Eestis inimese elukaares esile juba varakult. "Paistab, et võrreldes Itaalia ja Prantsuse eakaaslastega saavad Eesti noored naised vanematega koos elamisest vähem ajalist kasu," osutab ta.
#000017
Lõhe kodutöödele kulunud ajas suureneb meeste ja naiste vahel juba abielludes ja/või kokku kolides. Võrdluseks tekib ajalõhe mitmes muus riigis alles esimese lapse sündides. Schwanitzi sõnul viitab see, et kallima, lapse või teiste pereliikmetega koos elades kulutavad Eesti naised üldjuhul rohkem aega, kui üksi elades. "Ühtlasi kipuvad naised pigem ajaülekandeid tegema, kui teistelt saama," ütleb ta.
#000018
Järeldoktori sõnul peaks naiste kõrge tööhõive ja kõrgharitud naiste suur osakaal teoreetiliselt murendama kodust tööjaotust nii-öelda meeste- ja naistetöödeks. "Niisiis, arvestades Eesti suhteliselt võrdset ühiskondlikku konteksti, kus naiste tööhõive on traditsiooniliselt kõrge, oleksin oodanud, et eestlaste ajaülekanded on sarnasemad prantslaste omadega," märgib ta.
#000019
Oma töös kasutas Schwanitz Eesti statistikaameti 2011. aastal tehtud ajakasutuse küsitluse andmeid. "Mind huvitas just see, kui palju aega kulub eestlastel kodustele toimetustele: koristamisele, kokkamisele, nõudepesule, toidu ostmisele, aia- ja muudele heakorrastustöödele," ütleb ta. Samuti jälgis ta huviga, kui palju aega kulus kellelgi laste, vanemate või lemmikloomade eest hoolitsemiseks. Järeldoktor arvutas seejärel sooti ja vanuseti välja, kui palju kulus kellelgi absoluutselt ja suhteliselt kodutöödeks aega.
#000022
"Kui mõistame, kuidas ajaülekanded põlvkondade või sugude vahel toimivad, saame paremat aimu pereliikmete omavahelistest ajatehingutest ja koduse heaolu määrast," põhjendab ta uurimisteema valikut.
#000023
Uuring: Eesti teadus on võrdõiguslikkusest kaugel
#000026
Mari-Liis Jakobson: jõulupuu ja naistepäevalilled
#000027
Ennetav sisekaemus väärtuste üle tagab viisakama debati
#000029
Video: miks on konkurentide laimamisest saanud poliitikas normaalsus?
#000033
Doktorant: riigivalitsemises nügimise kasutamine viib libedale teele
#000036
Filosoof: teadusliku üksmeele eitamine ei pruugi olla vaid mugavusvalik
#000037
Haridusgerontoloog soovitab mõiste "pensionär" ümber mõtestada
#000038
Matemaatik: tunnis ette antud arvutusülesannete lahendamine on ajaraisk
#000039
Selgusid parimad noorteadlased kolme minuti loengutes
#000046
Doktoritöö näitab, kuidas elukeskkond võib rahvuslikku kuuluvust muuta
#000050
Kui hea on Eestis elada ehk mida räägivad Exceli tabelid?
#000051
Professori soovitused vanematele sotsiaalmeedias lastepiltide postitamiseks
#000052
Mis on majanduslik vägivald ja miks seda Eestis ei karistata?
#000053
Uuring: Eesti naistippjuhid panevad karjääriedu pigem hea õnne kui enda tööpanuse arvele
#000058
Hirmust ja eelarvamustest immigratsiooniuurija pilgu läbi
#000059
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000062