AvalehtKultuurLääneranna Muuseumid Hanilas ja Lihulas...
#000003
Lääneranna Muuseumid Hanilas ja Lihulas toovad 2022. aasta suvel mõndagi uut. Hanila Muuseumi uuenenud ekspositsioon Läänemaa rahvariietest on külastajatele avatud kolmel päeval nädalas ning Lihula mõisas avatakse kolm püsiekspositsiooni näitust.
#000004
Lisaks jätkuvad Lihula mõisamäel arheoloogilised väljakaevamised, suve jooksul restaureeritakse Lihula mõisa esifassaadi portikuse osa ja algavad mõisa viinaaida renoveerimistööd.
#000005
August Tampärgi nimeline Hanila Muuseum
#000006
Hanila Muuseumi ekspositsioon on taas külastajatele avatud.
#000007
Näitused on korrastatud ja uuesti kujundatud. Uus ekspositsioon on Läänemaa rahvariietest.
#000008
Kõigil, kellel asja Hanilasse, aga ka nendel, kellel suvel veel aega jagub – tulge ja astuge läbi Hanila Muuseumist.
#000009
Oleme avatud kolmel päeval nädalas uuenenud ekspositsiooniga. Esialgu on teine korrus suletud, aga suve jooksul avaneb seegi külastajatele. Muuseum on avatud N–L kell 12–18.
#000010
Uus püsiekspositsioon on pühendatud Eesti ajaloo Euroopaga sidunud ning siinse rahva osaks saanud, end alates 18. sajandist baltisakslasteks nimetanud ja II maailmasõjas oma Balti kodumaa kaotanud sakslastele.
#000012
Mis ei tähenda, et muuseum jutustaks vaid „nende“ lugu. Vastupidi – muuseum jutustab „meie“ lugu!
#000013
Mõisa suures saalis avatakse Krahv Ludwig August von Mellini (1754–1835) suurteosele „Liivimaa atlas” pühendatud näitus. Krahv Mellin oli Baltimaade valgustusajastu üks väärikamaid ja kütkestavamaid kujusid, saksa aadlimehest estofiil ja talurahva sõber, kelle nimi oli seotud kõigi meie maal 19. sajandi algul toimunud tähtsate ümberkorraldustega.
Teise näituse teemaks on informatiivsed ja intiimsed kodupildid, mis käsitleb baltisaksa interjöörikunsti.
Kolmanda näituse teema on baltisakslaste lahkumine Eestist. Baltisakslasi on nähtud aastasadu Eesti elu korraldanud eliidina, kes kaotasid oma senise positsiooni alles Eesti iseseisvumisega 1918. aastal. Tegelikkus oli siiski mitmetahulisem, sugugi kõik baltisakslased ei olnud aadlikud – oli ka haritlasi, ametnikke, käsitöölisi jmt.
II maailmasõja puhkedes olid Molotovi-Ribbentropi paktil saatuslikud tagajärjed – Eestis algas Nõukogude Liidu, siis Saksamaa ja siis uuesti Nõukogude Liidu okupatsioon. MRP-ga algas baltisakslaste Umsiedlung (ümberasumine Saksamaale), millele järgnesid 1941. aasta Nachumsiedlung (järelümberasumine) ja 1944. aasta suur põgenemine. See on sünge lugu, osa Eesti ja eestlaste ajaloost.
#000014
Juba 13. sajandi keskpaiku või II poolel tekkisid Lihulasse ordu- ja piiskopimõisad. Tolleaegsest hoonestusest ei ole midagi teada. Esimesed mõisad olid väga väikesed. Need koosnesid veskist, aidast ja vasallelamust. Lihula mõisahärrade elamu rolli täitis arvatavasti piiskopilinnus.
#000017
Rohkem infot leiad virtuaaltuuri külastades: laaneranna.ee/vr/muuseum
#000019
2022. aastal jätkuvad Lihula mõisamäel arheoloogilised väljakaevamised, et viia lõpule Lihula vanima kodanikumaja (Steinwerk-tüüpi maja) uurimistööd. Eelnevalt kaevati perioodidel 1999–2000, 2012–2013 ja 2021. Kaevamisi juhendab arheoloog Anton Pärn ja kaevavad Lääneranna valla õpilased.
#000020
Suve jooksul restaureeritakse Lihula mõisa esifassaadi portikuse osa ja algavad mõisa viinaaida renoveerimistööd.
#000021
Lisainfo Lääneranna Muuseumide veebilehelt: muuseumid.laaneranna.ee
#000022