Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000005
Kvollid on väikesed valgetähnilised ja roosa ninaga kukkurloomad, kes elavad Põhja-Austraalias. Nüüd kirjutavad Päikeseranniku Ülikooli teadlased, et loomakesed on valmis suguühte nimel oma eluga riskima. Isaskvollid võivad nimelt pikal teekonnal partneri juurde otsad anda.
#000007
Oma töös vaatlesid autorid kvolle (Dasyurus hallucatus) Austraalia Põhjaterritooriumil Groote Eylandti saarel. Täpsemalt võrdlesid nad isaste ja emaste kvollide aktiivsust sigimishooajal, vahendab ScienceAlert.
#000008
Ilmnes, et isaskvollid puhkasid sel perioodil vaid kaheksa protsenti oma ajast. Samas puhkasid emakvollid innaajal kolm korda rohkem ehk ligi neljandiku päevast. Võrdlusena veetsid isased 13 protsenti ajast jalgadel liikudes, aga emased vaid üheksa protsenti.
#000009
Üks uuritud isaskvollidest, hellitusnimega Moimoi, läbis ühel ööl partnerit otsides 10,4 kilomeetrit. Kassisuuruse lihatoidulise imetaja kohta on see väga pikk maa.
#000010
Ühtekokku püüdis töörühm uuringus kinni 13 vabalt looduses elanud kvolli. Loomakestele pandi külge väike seljakott, mille sees oli tilluke kiirendusemõõtja. Uurijad lasid siis loomad taas vabadusse ja jälgisid nende liikumisi järgmise 42 päeva jooksul.
#000011
Enne tagasi loodusesse laskmist hindas töörühm neid kiirelt ka laboris. Nii oskasid uurijad kvollide liigutusi paremini puhkeajast eristada ja liigitada neid näiteks hüplemiseks, galoppimiseks ja kõndimiseks.
#000012
Uuringu juhtivautori ja ökoloogi Joshua Gaschki sõnul võib unevaeguses isaskvollidest saada kiskjatele kerge saak. Samuti väheneb nende organismi võime nakkustega võidelda ja neil on aeglustunud reaktsioonikiiruse tõttu suurem oht auto alla jääda.
#000015
Gaschk pani vägilasest kvollile nimeks Moimoi samanimelise kuulsa Austraalia ragbimängija järgi. Kui ökoloog Moimoi uuringu käigus viimast korda kinni püüdis, oli loom juba väga põduras seisundis ja tema nägemine oli tavapärasest kehvem. Enamik isaseid sureb juba mõne nädala jooksul peale sigimist.
#000016
Enesetapjalik paljunemine on omane paljudele kukkurloomaliikidele. See tähendab, et nad kulutavad kõik oma ressursid ühe sigimishooaja jooksul ära ja surevad seetõttu samal aastal.
#000017
Käitumist on täheldatud ka lõhilastel, kes ujuvad korra elus ülesvoolu kudema. Samuti elavad vaid ühe päeva maikupud (putukad, toim). Tõsi, lõhilastel ja maikuppudel jääb lühikeseks mõlemast soost isendite eluiga.
#000018
Enesetapja-paljunemist selgitab Joshua Gaschki sõnul teinegi välja pakutud teooria. Selle järgi jääb isasloomade hukkudes uuele põlvkonnale alles rohkem ressursse. Ökoloog ise oletab, et kvollide puhul on küsimus ikkagi pigem kontrollimatus sugukihus.
#000020
Kuna emaste kvollide innaaeg langeb kokku isaste jooksuajaga, on loomakeste kihk Gaschki sõnul märkimisväärne. Nii võtavadki isaskvollid pähe, et tegutseda tuleb nüüd, kohe ja iga hinna eest.
#000021
Noorpõlve nälg lööb emaseid putukaid isastest valusamalt
#000023
Vihmasemal mäenõlval elavad suuremad hiired
#000024
Kodurott vallutas Euroopa kahel korral
#000025
September tõi Eestile uue linnuliigi – pikkjalg-rüdi
#000026
Astronoom: virmalisi näeb sageli veel kolm-neli aastat
#000030
Suur linn teeb linnu silmad väikseks
#000032
"Pealtnägija": kukkurhuntide ellu äratamine kütab kirgi ja kombib eetikapiire
#000033
Geneetikutel õnnestus järjestada väljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d
#000034
Lillepõldude liigirikkusega tasub piiri pidada
#000035
Harakad aitasid üksteisel jälitusseadmeid eemaldada
#000036
Seismoloog: maavärinate asemel tapavad inimesi savimajad
#000037
Varesed mõistavad, mis järjekorras sulud käivad
#000038
Galerii: testi end, kas tunned neid Eesti seeni?
#000039
Müüt või tõde: teeleht aitab verejooksu peatada
#000041
Veenuse sähvatused võivad olla meteoorid, mitte välgud
#000042
Müüt või tõde: kui lihasvalu ei tunne, oli trenn asjatu
#000044
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000045
Kas ööliblikat peibutasid tõesti Ronaldo pisarad?
#000047
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000048
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000049
Doktoritöö: hundid on paremad isad kui koerad
#000050
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000051
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000053