Mis on rindkere väljundi sündroom?
#000000
Neurovaskulaarsed sündroomid on haiguste rühm, mis näitavad samaaegselt neuroloogilisi sümptomeid ja patoloogilisi verevoolu protsesse. Enamik neist sündroomidest kuulub kompressioonihäirete hulka ja on põhjustatud närvi-veresoonkonna plekside kinnikiilumisest, nagu seda on igas inimkehas. See on selle grupi kliiniline pilt Rindkere väljundi sündroom.
#000001
See neurovaskulaarsete sündroomide alarühm hõlmab mitmeid nähtusi, mis viivad närvi-veresoonkonna plexuse kokkusurumiseni, mis koosneb brahhiaalkehast, subklaviaalsest arterist ja subklaviaalsest veenist. Rühma olulisemad ilmingud on hüperabduktsiooni sündroom, pectoralis minor sündroom, Paget-von-Schroetteri sündroom ja kostoklavikulaarne sündroom.
#000002
Rindkere väljalaske sündroomi korral võib vaskulaarse närvi kimp ajutiselt või jäädavalt kokku suruda. Rand ulatub mööda kaela jäsemete poole ja peab oma teel ületama mitmesugused kitsaskohad. Eelkõige on skaala eesmised ja tagumised lüngad, ribi ja rangluu vaheline kostoklavikulaarne ruum ning korakoidprotsessi ja rinnalihaste vaheline korakopektaalne ruum. Kõigi nende kitsaskohtade korral võib liin kinni jääda. Sümptomid sõltuvad kompressiooni asukohast.
#000003
Käe vaskulaarne närvijuhe võib kinni jääda kolmest kitsast kohast. Nendes punktides olevate struktuuride kokkusurumine on rindkere väljavoolu sündroomi peamine põhjus. Ummistumine skaala lülis vastab skaleeni sündroomile. Seda sündroomi alavormi eelistavad olemasolevad emakakaela ribid, eksostoosid või ülemiste ribide järsk asend, samuti skaalalihaste hüpertroofia.
#000004
Viimase põhjuse korral on sündroom tuntud kui eesmise skaala sündroom. Rinde emakakaelast tingitud rindkere väljundi sündroomi nimetatakse emakakaela ribi sündroomiks. Kui kostoklavikulaarses ruumis on ummistus, esineb rindkere väljavoolu sündroom kostoklavikulaarse sündroomi kujul. See nähtus ilmneb peamiselt pärast rangluu murdu, mis võib põhjustada kalluse liigset moodustumist.
#000005
Lisaks võib selle piirkonna kokkusurumine toimuda käsivarre maksimaalse röövimisega. Kui rindkere väljundisündroomi põhjus on neurovaskulaarse kimbu jamamine karakoorektooriumi piirkonnas, esineb kas hüperabduktsiooni sündroom või pectoralis minor sündroom. Sümptomid tulenevad enamasti rinnanäärme lihase hüpertroofiast.
#000006
Rindkere väljundi sündroom on osaliselt seotud ka Pancoasti põhjustavate kasvajatega. Kui vaskulaarne närvikimp on alarõhulises veeni ahenenud, on tegemist rindkere väljavoolu sündroomi erivormiga.
#000007
Rindkere väljavoolu sündroomi kliinilised sümptomid varieeruvad sõltuvalt ummistuse asukohast. Kuna anumad on muljumised, on verevool takistatud. Need vereringehäired võivad ennast tunda näiteks siis, kui käsivars muutub raskeks ja külmaks. Jäsemed jäävad magama, kaotavad värvi või muutuvad teatud kohtades punaseks.
#000008
Rindkere väljavoolu sündroomi erivorm võib põhjustada ka venoosse väljavoolu häireid ja seega põhjustada tromboose, näiteks Paget-von-Schroetteri sündroom. Sündroomi neuroloogilised sümptomid algavad kergete sensoorsete häiretega ja lõppevad kogu käe halvatuse sümptomitega. Kirjeldatud kitsaskohtadesse võivad takerduda nii käe sensoorsed kui ka motoorsed närvid.
#000009
Kui kokkusurumine mõjutab ainult tundlikke närve, tekib tuimus. Teatud tingimustel võivad tekkida muud sensoorsed häired, näiteks häiritud kuuma- ja külmatunne või ebanormaalne valu tunne. Kui lisaks tundlikele närvidele on mõjutatud ka motoorsed närvid, väljendub see tavaliselt liikumishäiretes.
#000010
Lihased tõmbuvad nõrgalt kokku ja võib esineda lihaste värisemist. Sügavat tundlikkust võib häirida, mis viib liigutuste ja jõu vähenenud koordineerimiseni. Sümptomite jäljendamine ja seega ajutised ummikseisud on olemas, kui sümptomid taanduvad kohe, kui patsient muudab oma kehahoia.
#000011
Rinnanäärme väljundi sündroomi kahtlast diagnoosi saab teha anamneesi põhjal. Seejärel saab arst sümptomid esile kutsuda provokatsioonitesti abil ja kinnitada kahtlustatud diagnoosi. Kõige olulisemad testid on selles kontekstis lõplik rusikatest ja Adsoni test. Diagnoos hõlmab ka rindkere röntgenülesvõtteid ja lülisamba kaelaosa.
#000012
Kujutist saab kasutada ummikseisu täpse põhjuse leidmiseks ja välimuse saab omistada alakujule. Arst kasutab kahjustatud piirkonna närvijoonte kahjustuste tuvastamiseks elektroneurograafiat. Diagnoosi kinnitamiseks näidatakse dupleksse sonograafia osana vaskulaarset perfusiooni käe erinevates asendites. Rindkere väljavoolu sündroomiga patsientidel on üldiselt suurepärane diagnoos. Sellised tüsistused nagu tromboos on rohkem erijuhud.
#000013
Kõigepealt kannatavad rindkere väljavoolu sündroomi all kannatajad raskete verevoolu häirete all. See võib põhjustada tundlikkushäireid või halvatust, mis raskendatud inimese jaoks muudab igapäevaelu palju raskemaks. Eelkõige mõjutavad häired jäsemeid, nii et need kipitavad või jäävad magama. Lisaks võib ka nahavärv muutuda.
#000014
Enamikul juhtudel on rindkere väljavoolu sündroomist tingitud halvatus vaid ajutine. Temperatuuri tajumine võib samuti olla häiritud, nii et asjaomane inimene on tõenäolisem, et vigastab ennast või ei suuda ohtusid õigesti hinnata. Ilma ravita tekivad ka liikumishäired ja lihaste värinad. Kui rindkere väljavoolu sündroomi ei ravita, võib halvatus halvimal juhul olla püsiv.
#000015
Reeglina saab rindkere väljavoolu sündroomi sümptomeid suhteliselt hõlpsalt leevendada keha või kahjustatud kehapiirkonna ümberpaigutamisega. Kuid mõnel juhul on sümptomite piiramiseks vajalik kirurgiline sekkumine ja erinevad ravimeetodid. Tüsistusi reeglina ei teki. Enamikul juhtudel ei piirata ega lühendata ka eeldatavat eluiga.
#000016
Millal peaksite arsti juurde minema?
#000017
Rindkere väljavoolu sündroomi peab alati ravima arst. Enesetervenemist ei saa siin toimuda, nii et asjaomane isik sõltub alati arstlikust läbivaatusest koos järgneva raviga. Ainult nii saab vältida edasisi tüsistusi. Rindkere väljavoolu sündroomi korral tuleb arstiga nõu pidada, kui asjaomane isik kannatab vereringehäirete all. Need häired võivad esineda erinevates kehaosades ja neil on väga negatiivne mõju asjaomase inimese elukvaliteedile. Lisaks võivad tõsised halvatuse nähud näidata ka rindkere väljavoolu sündroomi. Need kannatanud kannatavad liikumishäirete ja lihaste kaebuste all.
#000018
See põhjustab värisemist ja tugevat valu lihastes, mis võib ilmneda ka ilma pingeteta. Nende sümptomite ilmnemisel peab kindlasti arstiga uurima rindkere väljavoolu sündroomi.
Rindkere väljundi sündroomi saab üldarst ära tunda. Edasine ravi sõltub siis sümptomite täpsest tüübist ja raskusastmest ning seda viib läbi spetsialist.
#000019
Rindkere väljundi sündroom ei vaja kõikidel juhtudel täiendavat ravi. Kui sümptomid on ainult ajutised ja ka väikesed, ei pea ravi toimuma.Kui patsient soovib seda siiski vältida, saab ta näpunäiteid käte ja keha ennetavaks paigutamiseks. Kui sümptomid on rohkem väljendunud, kasutatakse kas konservatiivset või kirurgilist ravi.
#000020
Sekkumine püsivate kompressioonide korral on eriti oluline, kuna sellised nähtused võivad lisaks koe isheemiale põhjustada ka närvirakkude surma. Konservatiivne teraapiaviis sobib tavaliselt ainult vähem väljendunud sümptomite korral ja koosneb peamiselt füsioterapeutilistest etappidest.
#000021
Lisaks käsitsi haaratsitele, aktiivsetele harjutustele õlavöötme tugevdamiseks ja piirkonna massaažidele hõlmab konservatiivne teraapiatee ka soojuse kasutamist, mille tagajärjel lihased lõdvestuvad. Selge rindkere väljavoolu sündroomi korral vastavad operatiivsed meetmed põhjusliku kitsaskoha invasiivsele eemaldamisele. See kõrvaldamine võib tähendada näiteks kaela ribi eemaldamist. Operatsioonile järgneb füsioteraapia.
#000022
Rindkere väljavoolu sündroomi mitmesuguseid vorme saab ennetada poositreeningu ja lõdvestusmeetodite abil, mis lõdvendavad lihaseid ja vähendavad seega võimalikke kitsendeid.
#000023
Rindkere väljundi sündroomi järelravi sõltub ravi tüübist ja sekundaarsetest haigustest, mis on tekkinud rindkere väljavoolu sündroomi tagajärjel. Rindkere väljavoolu sündroomi kirurgilisele ravile peaks alati järgnema intensiivne rehabilitatiivne füsioteraapia. Tähelepanu keskmes on õla remobiliseerimine ning õla- ja õlavöötme lihaste normaalse funktsionaalsuse taastamine.
#000024
Vastavalt sellele peaks füsioteraapia koosnema kuumtöötlustest, massaažirakendustest ja lihaste tugevdamise harjutustest. Kui rindkere väljavoolu sündroom on täielikult ravitud, pole edasine järelravi vajalik. Kui krooniline valu püsib ka pärast rindkere väljavoolu sündroomi ravi, võib kaaluda täiendavat valuravi.
#000025
Lisaks valuvaigistite manustamisele hõlmab see ka füsioterapeutilisi abinõusid, mis peaksid liikuvuse suurendamise abil vähendama lihaste, käe ja õlavalu. Püsiva valu korral pärast rindkere väljavoolu sündroomi ravi tuleb valu leevendamiseks siiski kasutada peamiselt ravimeid.
#000026
Vajadusel tuleb siin arvesse opioidide (tilidiini) kasutamist. Sel juhul tuleb maksa ja neerufunktsiooni väärtusi regulaarselt kontrollida ka veres, et oleks võimalik varases staadiumis kindlaks teha opioididega ravimise tagajärjel ilmnenud organite aktiivsuse vähenemine ning võtta tarvitusele vastumeetmed. Lisaks tuleb sel juhul kogu elu vältel vältida alkoholi tarbimist, kuna see võib kahjustada maksa ja neere.
#000027
Rindkere väljundi sündroomi ravi saab toetada mitmete meetmete abil. Füsioteraapia raviga kaasneb sobiv võimlemine. Spordiarst või füsioterapeut võib soovitada sobivaid harjutusi õlavöötme lihaste tugevdamiseks. Sportlikku tegevust saab järk-järgult pikendada tingimusel, et rindkere väljavoolu sündroom paraneb vastavalt soovile.
#000028
Lihaste lõdvendamiseks kasutatakse massaaži. Ebamugavuse leevendamiseks saavad patsiendid ise massaaži teha või professionaalset massaaži teha. Lisaks sellele takistab kuumuse kasutamine kõvenemist. Arst peab jälgima eneseabimeetmeid.
#000029
Kirurgiline sekkumine on vajalik, kui sümptomid on rasked. Pärast ahenemise kirurgilist eemaldamist on näidustatud ka füsioterapeutilised abinõud. Kehtivad ka tüüpilised üldmeetmed, näiteks kirurgilise haava kaitse ja jälgimine. Põletiku, verejooksu või valu ilmnemisel tuleb pöörduda arsti poole.
#000030
Lõpuks tuleb rindkere väljavoolu sündroomi korral kõrvaldada võimalikud võimendid. Sageli arenevad väärarengud, mis pikaajaliselt võivad põhjustada liigese kulumist ja muid tüsistusi. Need füüsilised probleemid tuleb füsioteraapia osana parandada. Patsient saab omakorda toetada füsioteraapiat kahjustatud piirkondade suunatud koolituse kaudu kodus.
#000031
Enim KülastatudHüperemiaHaigusedAuricularis magnus närvAnatoomiaLülisambakanalAnatoomiaÕhk kõhusSümptomidsojakasteRavimtaimed
#000032
PopulaarseimT lümfotsüüdidHormonaalsed häired (hormoonide kõikumine)Sidemed
#000033
T lümfotsüüdidHormonaalsed häired (hormoonide kõikumine)Sidemed
#000034