UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Andres Tarand: kuidas me kliimat muutsime
#000003
Riigikogu on kõige sobivam koht üleminekuaja ehk rohepöörde juhtimiseks hoopis tihedamas koostöös teadlastega kui seni tavaks, kirjutab Andres Tarand algselt värskes Riigikogu Toimetistes ilmunud kommentaaris.
#000004
Alustan esimesest septembrist aastal 1958. Olin selleks ajaks sooritanud eksamid sisseastumiseks Tartu Ülikooli ja aja kombe kohaselt saadetud kohe kolhoosi, mille nime olen unustanud, kuid mis asus Vana-Prangli mõisas ja selle ümbruskonnas.
#000005
Oluline on, et pärast põllutöid tuli ühel päeval kolhoosi külastama noor õppejõud Ants Raik, kellele oli antud ülesanne jagada esimese kursuse geograafid kolme rühma: füüsilised geograafid (praegu inimgeograafid), majandusgeograafid ja klimatoloogid. Valik oli täiesti vabatahtlik ja mingitel kaalutlustel valisin klimatoloogia.
#000006
Ma ei osanud kuidagi ette näha, et kliima kogub sellist populaarsust või kujuneb hirmutavaks jõuks inimkonnale, nagu see praegu on. Kolhoosis vikla vibutades ei kujunenud ka mingit selget pilti, mis maailmas kliima ümber sünnib.
#000007
Parasjagu hakati lõpetama teist rahvusvahelist geofüüsika aastat ja Charles David Keeling oli alustanud süsinikdioksiidi sisalduse mõõtmist Hawaii saartel asuva kustunud vulkaani nimega Mauna Loa nõlval 3500 meetri kõrgusel merepinnast, ja selleks et kohalikest kambüüside korstnatest väljuv toss mõõtmist ei mõjutaks, asutanud ühe laboratooriumi.
#000008
Teine samasugune laboratoorium pandi C. D. Keelingi initsiatiivil tööle Antarktikas, hiljem veel Alaskal ja Gröönimaal. Aga siiski on Mauna Loa süsinikdioksiidi hambuline kasvukõver (hambad kujunevad vastavalt Põhja poolkera suve ja talve vaheldumisele, kusjuures suvel neelavad metsad rohkem süsinikdioksiidi, luues sellega nagu pildi hambad ülespoole saest).
#000009
Usun, et seda pilti on enamik praegustest inimestest näinud nende elukoha maailmajaost, riigist ja linnast küsimata. Graafiku esimeseks näiduga aastaks on 1958 ja selle aasta süsinikdioksiidi sisalduseks 312 ppm. See inglise keelest võetud lühend tähendab parts per million ehk osakest miljoni osakese kohta – see on atmosfääri koostise kõikidest gaasidest süsinikdioksiidi osa.
#000010
Vanemad inimesed on koolis õppinud, et süsihappegaasi on atmosfääris 0,03 protsenti. Nüüd, kui inimkond pidevalt süsinikdioksiidi juurde lisab, oleks õigem kirjutada õpikusse 0,04 protsenti.
#000011
Kuid on olemas ka teine väljendusviis, see on selle või teise kasvava gaasisisalduse kahekordistumine. Seda kasutas Rootsi füüsik Svante Arrhenius oma 1895. aastal ilmunud artiklis ja sellest peale on see tähtaeg arvutatud umbes aastaks 2050.
#000012
Arrheniuse järel ilmus uue aja esmane teemakohane artikkel jälle aastal 1958 ajakirjas Tellus. Selle kirjutasid Roger Revellie ja Hans Suess, märkides et inimkond on praegu korraldamas suurejoonelist eksperimenti ja nimelt katsetamas süsinikdioksiidi kasvuhooneefekti, muutes selle sisaldust atmosfääris. Ülalmärgitud teadlastele olid teed sillutanud mitmed teadlased alates 18. sajandist. Märgime siinkohal Joseph Priestleyt, keda huvitasid atmosfääris leiduvad gaasid ja kes mitmed nendest ka ära määras.
#000013
Meie teemaarenduses väärib järgmisena märkimist Jean Baptiste Fourier, kes leidis praegu kasvuhoonegaasideks nimetatud gaaside rühma (H2O, CO2, CH4, NO2), nimetades neid triiphoone osaks atmosfääris.
#000014
John Tyndall oli 19. sajandil esimene, kes määras laboratoorselt, kui palju infrapunast kiirgust neelab ära süsinikdioksiid ehk arvutas suhtarvu Maale saabuva päikese lühilainelise ja maalt peegelduva ning atmosfääris soojuseks muutuva infrapunase kiirguse vahel.
#000015
Niisiis oli kasvuhooneefekt avastatud ja arvutatud ning vahe kasvuhoone ja maa atmosfääri vahel seisnes ainult selles, et kasvuhooned ehitati klaasist, mis nagu loetletud gaasidki maale langeva lühilainelise kiirguse pikalaineliseks soojuskiirguseks muutis.
#000016
On ehk kohane märkida, et praegu arvutatakse teised atmosfääri kiirguse neelajad süsinikdioksiidi ekvivalendiks ning väljendatakse CO2 kontsentratsioonina. R. Revelle'i 1977. aastal ilmunud artikli järgi jääb antropogeensest CO2-st atmosfääri 40 protsenti, kusjuures kaks kolmandikku sellest tuleb fossiilkütustest ja üks kolmandik metsade hävitamisest.
#000017
Veeauru arvutamine siinjuures kuulub meteoroloogia valdkonda ning on vee ringkäigu osa, mida mõõdetakse pilvede hulga ja liigiga ning sademete hulgaga, samuti sademete äravooluga jõgedel.
#000018
"Ei ole ka nii, et kliima soojenemine on jutuks ainult suhteliselt kitsa teadlaskonna piires."
#000019
Pidasin seda lühikest läbilõiget meie teadmiste arengust vajalikuks seetõttu, et mõni vähem informeeritud lugeja ei peaks praegust elevust kliima muutumisest ajutiseks moeröögatuseks, mis inimkonda aeg-ajalt ikka tabavad. Ei ole ka nii, et kliima soojenemine on jutuks ainult suhteliselt kitsa teadlaskonna piires – juba hulk aastaid on üritatud probleemi käsitleda laiematel foorumitel.
#000020
1987. aastal ilmus trükist raamat "Our Common Future" ("Meie ühine tulevik"), mis sisuliselt oli ÜRO poolt ellu kutsutud asjakohase komisjoni aruanne (World Commission... 1987). Komisjoni juhtis Norra endine peaminister Gro Harlem Brundtland ja tema andis ka komisjonile enda nime.
#000021
Aruande kaanele on kirjutatud: "See on kümneaastaku kõige tähtsam dokument maailma tulevikust". Samas hakkas ÜRO ette valmistama rahvaste vahelist konverentsi, mis sai nimeks UNCED (United Nations Conference on Environment and Development – Ühinenud Rahvaste konverents Keskkonnast ja Arengust). Konverents toimus 1991. aasta maikuus Rio de Janeiros ja sellest võttis osa tänu Soome rahastusele ka kümneliikmeline Eesti delegatsioon.
#000022
Kuulusin parlamendi liikme ja keskkonnakomisjoni esimehena nimetatud delegatsiooni ja ei suuda unustada konverentsi määratuid dimensioone, samas ka hästi fokusseeritud diskussioone.
#000023
Tegemist oli vast siiani suurima konverentsiga maailmas, mis lõppes kahe konventsiooni (kliima ja bioloogilise mitmekesisuse) allkirjastamistega. Eesti poolt kirjutas neile alla president Arnold Rüütel. Lepiti kokku ka selles, et igal aastal peetakse poolte konverentsid (COP – Conference of Parties) olukorrast ülevaate saamiseks ja võimalusel kokkulepeteks vajalike sammude astumiseks.
#000024
Ei saa öelda, et koostöö praktiliste sammude astumiseks nagu õlitatult käima oleks läinud. Esimene COP toimus märtsis 1995 Berliinis ja ehkki Berliini taevas ehtis ennast konverentsi avamiseks kirka topeltvikerkaarega, ei tähendanud see kõikide osapoolte täielikku üksteisemõistmist.
#000025
Hulk aastaid jätkus poolte konverents umbes nii, et suursaastajad (kivisöe põletajad) Hiina ja India põhjendasid oma tahet kivisöe kasutamist jätkata, teatades lääneriikidele, et teie olete kivisöe põletamisega rikkaks saanud ja nüüd soovite, et meie rikkaks ei saaks! Lääne demokraatiad omakorda on positsioone muutnud seoses valimistega (näiteks Austraalia) või siis USA-s, kus Donald Trump oma ignorantsuses astus välja suhteliselt edukast detsembris 2015 vastu võetud Pariisi leppest.
#000026
Muidugi on töö rahvusvahelisi leppeid sõlmida aeganõudev, aga nüüd on jõutud punktini, kus pikkadeks läbirääkimisteks aega enam ei ole, mida on kinnitanud ka IPCC (International Panel on Climate Change) viimane raport (2021) ning Euroopa Liidu roheline pööre. Tuleb leppida üksikute vastuhäältega, kes kinnitavad, et nemad ei usu.
#000027
Küsimus ei ole usus, vaid faktides. Eestis on olnud kaks akadeemikut, kelle nimed jätame siinkohal vanade roomlaste sententsi de mortuis nihil nisi bonum kasutades nimetamata. Üks neist oli liiga sisse võetud Willi Dansgaardi prognoosist. Ta juhtis eelmise sajandi seitsmekümnendate aastate alguses esimest mandriliustiku läbipuurimist Gröönimaal ja ennustas peatset jääaja saabumist. Dansgaard eksis – mis esimese katse puhul puursüdamike andmeid analüüsides on mõistetav.
#000028
Sellest ajast on Gröönimaa liustik tublisti sulanud, millele on kaasa aidanud Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika tööstusest aegade jooksul pärale jõudnud kivisöe tahm. Teine akadeemik väitis, et kvantitatiivselt valitseb atmosfääris veeaur, milles tal oli õigus. Kuid ta unustas koolis õpitud veeringe seaduse, mille juurde veel jõuame.
#000029
Kliima inimtekkelise soojenemise "vastalised" kogusid kord Kopenhaageni COP-i toimumise ajaks (aastal 2009) allkirju ja said neid kokku sada. Seda on siiski ainult natuke võrreldes artiklite arvuga, mis on olnud aluseks IPCC kõikidele aruannetele.
#000030
Läheme nüüd üle teistele tõsiasjadele kliima käekäigus. Eesti keeles lähevad aeg-ajalt segamini terminid "ilm", "ilmastik" ja "kliima". Keskmine nähtus "ilmastik" on see, millel ingliskeelne vaste puudub.
#000031
Meil on ta laenatud varem saksa keelest (Witterung). See on ajaliselt täpsemalt piiritlemata, aga on kohane näiteks lauses "Tänavuse suve ilmastik oli palavavõitu". Sõna "ilm" kasutame võrdlemisi lühikese ajaühiku kohta, näiteks päeva või ööpäeva puhul. Kumbki ei sobi aga kliima iseloomustamiseks, mis siis, et ka kliima koosneb ilmadest.
#000032
Tegemist on niisiis statistilise kategooriaga, kus õhutemperatuuri iseloomustamiseks peab mõõtmisi tegema vähemalt 30 aastat ja sademeid soovitavalt 50 aastat. Õpikud alustavad kliimast rääkides harilikult kliimatekke teguritest, milleks on 1) päikese kiirgus, 2) atmosfääri tsirkulatsioon ja 3) aluspind. Viimane on oluline päikesekiirguse ümberjaotamisel (kas maa või meri, kas liiv või lumi). Kliima puhul kõneldakse veel kliima kõikumisest ja muutumisest ning juhul, kui mängus on inimese käsi, kliima muutmisest.
#000033
Pakun siinkohal vaatamiseks ühe graafiku, kus talvede õhutemperatuur on rekonstrueeritud Tallinna sadama jäätumise ja jäämineku kaudu (joonis 1). Varasemad andmed on nende vähesuse tõttu arvutatud poole sajandi jaoks, hilisemad aga kolmandiksajandi kaupa, mis on ühe generatsiooni tegutsemisaeg.
#000034
Üldpildis on graafikult näha kliima kõikumine üles-alla, aga alates aastast 1800 võib mõttes näha tõusvat trendi, see ongi kliima soojenemine Tallinna andmeil. Muidugi on kliima trendi määramisel kasutatud kaudsete andmete kõrval otseseid õhutemperatuuri mõõtmisandmeid, mis on saadavad 18. sajandi keskpaigast alates.
#000035
Meie kliimaraamatus "Eesti kliima minevikus ja tänapäeval" (Tarand et al. 2013) oleme võrdlevalt kasutanud Stockholmi, Helsingi, Tallinna, Peterburi ja Riia vaatlusandmeid alates aastast 1740. Ma ei kirjelda siin kõiki peensusi, mida vanemate mõõtmiste töötlemine sisaldab. Kokkuvõttes nimetatakse seda andmeridade homogeniseerimiseks.
#000037
Meie valikus osutusid Riia andmed mittehomogeenseteks. See tuleneb meteojaamade asukohtade muutustest, mille puhul siduvad vaatlused uue ja vana asukoha vahel on tegemata jäänud. Eelistades võimaluse korral püsiva asukohaga jaamu, kohtume uue raskusega. Nimelt hakkasid vanad linnad tööstusrevolutsiooni ajal kiirelt kasvama ja nii ka nende territooriumid.
#000038
See tõi kaasa linnades esineva soojasaare (tehastest ja elumajadest välja tungiv soojus) laienemise. See nähtus on fikseeritud Stockholmis, Helsingis ja Peterburis nende linnade hoogsamatel kasvuperioodidel Tallinnaga võrreldes, kusjuures viimases on kogu aegrida taandatud Maarjamäel asunud jaama (linna mõjust vaba) andmetele.
#000039
Mõistagi on ka linnade soojasaare temperatuur inimtekkeline, aga ta on lokaalne võrreldes atmosfääris levinud kasvuhoonegaaside efektiga. Meie arvutused näitasid, et Läänemere piirkonnas on saja aasta kestel olnud soojenemine 1,2 oC, millest piirkonna vanemates andmeridades 0,8 oC on globaalne taust ja 0,4 oC lokaalne soojus. Kokku on kliima soojenemine 18. sajandi keskelt praeguseni meie piirkonnas olnud 1,8 oC, mis on 0,7 kraadi kõrgem globaalsest keskmisest 1,1 oC (IPCC 2021).
#000040
Seda, et Läänemere piirkonna õhutemperatuuri kasv on suurem globaalsest keskmisest, märgib ära ka värskelt ilmunud ülevaade "The Climate Change in the Baltic Sea" (2021). Seletus on varemgi teada, et suurematel laiuskraadidel on temperatuuri kasv kiirem kui ekvaatoril või troopikas.
#000041
Õhutemperatuuri tõusuga kaasnevad kliimamuutused on juba ilmnenud ja need on järgmised.
#000042
Kõigepealt teatas äikeseuurija Sven-Erik Enno umbes aasta eest, et äikeste puhkemine Eesti taevas, mis oli tema mõõtmistel 1990–1994 vahemikus 10–15 äikest aastas, on (viimasel kahekümnel aastal) kasvatanud sagedust nüüdseks kahekümne äikeseni aastas. Juurdekasvuks võime hinnata siis umbes 35 protsenti. Äikestega kaasnevad tihti tugevad tuuleiilid ja paduvihmad või rahe. Pahandusi on niiviisi ka rohkem.
#000043
Tormisus, mida vaadeldakse äikesest eraldi ja mille hindamine pallides on Eestis kaunis vara alanud, oli 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi alul (neid aastakümneid võime nimetada Eesti väikeseks jääajaks, mida ei maksa segi ajada väikese jääajaga Lääne-Euroopas 17. sajandil) sagedusega 20 tormi aastas.
#000044
19. sajandi keskel saame Karl Kalki vaatluste järgi (Meitern 2005) Paldiskis tormide sageduseks 26 tormi aastas ning "uuel ajal" esimese Karl Kirde eestikeelse kliimaraamatu järgi (Kirde 1939) 25 tormi aastas vahemikus 1922–1934. Eesti teises kliimaraamatus "Eesti kliima minevikus ja tänapäeval" (Tarand et al. 2013) on Jaak Jaagus Vilsandil ajavahemikus 1966–2010 leidnud tormide tõusutrendiks viis tormi, mis tähendaks 30 tormi aastas.
#000045
Ligikaudu samale tulemusele on jõutud raamatus "Eesti ilma riskid" (Tammets 2012), kus kuude kaupa esitletud tormide arvu summeerides saame 33 tormi aastas.
#000046
Kliima soojenemise meteoroloogiliste kaasnähete hulka kuuluvad ka paduvihmad. Eelpool on paar korda viidatud vee ringkäigule looduses. Kõrgem temperatuur võib esile kutsuda intensiivsema aurumise, mistõttu pilved n-ö sisaldavad rohkem vihma. Nii ongi juhtunud.
#000047
Kui loeme tugevaks vihmasajuks 70 mm või rohkem ööpäevas, siis on ajavahemikul 1891–1950 selliseid sadusid Eestis olnud 26 korda ning ajavahemikul 1961–2010 45 korda. Vahe on peaaegu kahekordne (täpsemalt 1,73).
#000048
Vaatleme nüüd värskete andmete põhjal (Climate Change in the Baltic Sea 2021), mida arvatakse lähitulevikus sündivat.
#000049
Õhutemperatuuri tõus jätkub. Kuna tööstusrevolutsioonist alates on meie piirkond juba saavutanud soojenemise 1,8 kraadi, võib sihtmärk mitte ületada üle kahe kraadi soojenemist, paista võimatu. Asi pole siiski nii hull. Ühel juhul on jutt Läänemere piirkonna, teisel juhul maakera keskmisest temperatuurist.
#000050
Mis aga ei tähenda, et Läänemere maad ei peaks oma süsinikoksiidi emissiooni oluliselt vähendama ning metsapoliitikat korrigeerima raiemahtude vähendamise suunas. Samuti on kaheldav puitkütte vedamine Narva elektrijaamade kateldesse kõikjalt Eestist, mõistlik oleks see ainult Alutaguse piirkonnast. Meenutame, et üks kolmandik CO2 globaalsest emissioonist on pärit metsade hävitamisest.
#000051
Õhutemperatuuri jätkuv tõus tähendab ka Läänemere pinnavee temperatuuri tõusu. Maailmamere kohta on väidetud, et vee soojenemine lisab mõnevõrra kasvuhoone efekti, kuna külm vesi lahustab süsinikdioksiidi paremini kui soe vesi. Läänemere kohta on öeldud, et ennustused on ebakindlad.
#000052
Ebakindlus valitseb ka atmosfääri tsirkulatsiooni suhtes. Põhitegurid Põhja-Atlandi ostsillatsiooni ning Skandinaavia blokeeriva antitsükloni kohta oletatakse jäävat endiseks ja ennustuste erinevused olenevat kasutatud mudelitest.
#000053
Läänemere jääolude kohta on märgitud, ei viimase saja aasta jooksul on jää maksimaalne pindala Läänemerel oluliselt vähenenud ning jääkatte aeg lühenenud. Võin omalt poolt lisada, et Tallinna reid, mis asub Soome lahe jäätumise piiril, mis omakorda on fikseeritud juba esimesel Läänemere kaardil aastast 1539 (Olaus Magnus's...) ja on seetõttu hea ajaloo talvede karmuse indikaator, on varasematel sajanditel olnud jäätumata kolm kuni kuus talve, 20. sajandil 16 talve ning praegusel sajandil juba 12 talve.
#000054
Päikese kiirguse kohta on rõhutatud, et see kui üks kliimatekke tegur sõltub oluliselt pilvitusest, aga ka aerosoolide sisaldusest atmosfääris ning viidatakse ühele allikale, kus on väidetud, et pilvitus on viimase paarikümne aasta jooksul vähenenud. Kuna allikas on nimetamata, võib arvata, et see tulemus on ebakindel.
#000055
Järgmine osa väljaandes "Climate Change in the Baltic Sea" (2021) on pealkirjastatud "Kaudsed parameetrid: inimkasutus". Siin on kõneldud mere tuuleparkidest, rannikute kaitsest, laevandusest, turismist ja kalandusest. See meenutas mulle esiteks ühe kunagise ökoloogi maksiimi "Kõik on seotud kõigega". Meri maaga ja maa merega.
#000056
Teiseks meenutas see, et inimtegevused maal ja merel, mida kliima soojenemine mõjutab, ei ole ühe mehe lahendada ega kirjutada. Kolmandaks meenus mulle ammusest ajast, et ükskord Eestimaa Looduse Fond komandeeris mind keskkonnaministri juurde, et arutaksin temaga Eesti merealade planeeringut.
#000057
"Meie energiamonopol pole leidnud aega mere tuuleparkide tegemiseks, võib-olla just planeeringu puudumise pärast."
#000058
Keskkonnaminister oli sel ajal Keit Pentus-Rosimannus ja meie jutt asjalik. Mõtlesin kurvastades, et sellest ajast on möödas pea kümme aastat ja valitsenud on kolm peaministrit, aga kuhu riiulisse nad mereala planeeringu unustasid, ei tea. Meie energiamonopol pole leidnud aega mere tuuleparkide tegemiseks, võib-olla just planeeringu puudumise pärast.
#000059
Teiseks pole ta kunagi leidnud aega ajalehtede lugemiseks, kus kodanikud muuhulgas ka tuuleparkidest kirjutavad. Juba üheainsa ajalehelugeja värbamine Eesti Energiasse oleks ära hoidnud raha tuulde loopimise nii USA-s kui ka Eestis. Aga siinkohal kurvad mõtted lõppesid.
#000060
Olin tarkadelt küsinud Eesti merealade planeeringu kohta ja sain meili, mis juhatas rahandusministeeriumisse. Siin oli selge sõnaga kirjas, et Eesti merealade planeerimine valmib veel selles septembris. Kas tõesti Keit ajas asja joonde?! Või tuleb tänada praegust peaministrit, kes riiuli mereplaanidega üles leidis?
#000061
Kui te kuulete hüüatust, et kliima on alati muutunud, siis soovitakse pisendada praegust antropogeenset kliima soojenemist. Tegelikult seisab ees mõnikümmend aastat tõsist tööd kõikvõimalike tagajärgede mahendamiseks ja eluviisi ümberkorraldamiseks, milleks on võimalused olemas.
#000062
Kliima on tõesti alati muutunud, kuid siin läheme teise mõõtkavasse. Kui te sattute Vilsandile, siis saare lääneotsas leiate kivistunud koralli. See ei ole tõesti kasvanud Läänemeres, vaid ta sünni koordinaadid on 350 miljonit aastat tagasi ja koht praeguste Kanaari saarte läheduses.
#000063
Meil on raske sellist ajamõõdet aduda, aga see ongi geoloogiliste ajastute skaala. Ja mandrite triivi teooria, mille rajas Alfred Wegener sadakond aastat tagasi, seletab suure osa geoloogiliste ajastute kliima muutustest. Muide, A. Wegener töötas kaks kuud 1918. aastal ka Tartu Ülikoolis.
#000064
Teine umbes samal ajal loodud teooria kliima muutuste põhjustest pärineb Milutin Milankovitšilt ja tugineb nähtusel, et maakera pöörlemistelje nurk aeg-ajalt muutub, põhjustades muutusi päikese kiirguse jaotuses ning muutub ka maakera orbiidi ümarus. See on seotud jääaegadega, mille rütmilisus on ligikaudu 40 000 ja 100 000 aastat.
#000065
Kolmas võimalus Maa kliima muutmiseks on kasvuhoonegaasid Maa atmosfääris, milleks on kulunud paarsada aastat. Selle tõestas 1895. aastal Svante Arrhenius ja äsja on see geoloogilise ajastuna nimetatud antropotseeniks. Ka Svante Arrheniusel oli tegemist Tartu Ülikooliga Wilhelm Ostwaldi kaudu, kuna mõlemad olid huvitatud füüsikalisest keemiast.
#000066
Mida ma sellega öelda tahan? Aga seda, et riigikogu oma komisjonidega on kõige sobivam koht üleminekuaja ehk rohepöörde juhtimiseks hoopis tihedamas koostöös teadlastega kui seni tavaks.
#000067
Laura Uibopuu: kelle rikkus on elurikkus?
#000070
Anniki Leppik: kõik justkui kaitsevad metsa, aga kes kaitseb metsaomanikku?
#000071
Terje Põvvat: metsapoliitikas puuduvad andmed otsuste tegemiseks
#000072
Antarktika liustikes võib peituda üle 300 000 meteoriidikraatri
#000074
Riina Sikkut: räägime kliimapöörde võimalustest, mitte võimatusest
#000075
Ülevaade. Oleviku- ja tulevikumaavarade uuringud Eestis
#000076
Terje Talv: talvekuudel on tuuleenergiat poole rohkem kui suvel
#000078
Euroala rahandusministrid: 20 aastat eurot. Kuidas edasi?
#000079
Helen Sulg: roheteemad eeldavad muudatustega kohanemist
#000080
Kai Rosin: kliimamuutused ja kliimaeesmärgid
#000081
Euroopa Komisjon esitas ettepanekud gaasituru reformiks
#000083
Lauri Tammiste: mis see rohepööre oma olemuselt on?
#000084
Timo Tatar: rohepööre, energeetika ja elektrihinnad
#000085
Kliimasoojenemine loob lõhele uusi elupaiku
#000087
EL ei muuda 2022. aastal kliimameetmete kava
#000089
Tarmo Soomere: sada aastat liidus loodusega
#000090
Uuring: Madagaskari näljahäda ei põhjustanud üleilmne soojenemine
#000091
EL käivitab Hiinale vastukaaluks üleilmse investeeringukava
#000092
Eestil läheb EL-i kliimakõnelusteks valmistumisega kiireks
#000093
Mihkel Mutt: maailmalõpp pole ligi tulnud
#000095
Meelis Oidsalu: protestipoliitika kunstiline tase on riigikogus langenud
#000096
Jaanus Terasmaa: vesi kui XXI sajandi julgeolekurisk ja sõdade põhjus
#000097
Mari Peegel: Koidula pole ainus naine, kes väärib oma tänavat
#000100
Kunstnik Epp Margna paneb regilaulud lõuendile
#000101
EKRE lubab laenude ja tulumaksu sidumist laste arvuga
#000102
Ukraina andmeil plaanib Venemaa lähiajal uut suurpealetungi
#000103
Servikahur Sabalenka võitis karjääri esimese slämmitiitli
#000107
Ukraina süüdistab ROK-i Venemaa poliitika toetamises
#000109
Iisraelis hukkus terrorirünnakus sünagoogile seitse inimest
#000111
Man City lülitas karikasarjas Arsenali konkurentsist
#000112
Vaarik: valijale mõjub inimlik kontakt poliitikuga
#000113
Neidude hokikoondis sai MM-il teise kaotuse
#000114
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000115