Eva Truuverk: meil on piisavalt nutikust ja tahet, et aastaks 2035 saaks Eestist maailma kõige keskkonnasõbralikum riik
#000000
Rohepööre on meie ühine teekond ning areng, mida ei saa ellu viia kiiresti ühe päeva ega ka ühe aastaga, ütleb Rohetiigri praegune ja „Teeme ära“ pikaaegne eestvedaja ning keskkonnateemade mõtestaja Eva Truuverk. Iseäranis viimase aastaga on tema sõnul eestimaalaste mõtteviisis toimunud kriiside kiuste suur muutus keskkonda hoidvas suunas ning teadlikult tegutsedes on Eestil võimalus saada 2035. aastaks maailma kõige keskkonnasõbralikumaks riigiks.
#000001
Samasugune teekond oli digipööre 90ndate aastate alguses. Ka siis oli Eesti võrreldes paljude riikidega mahajääja. Olukord hakkas muutuma, kui hakati koolidesse viima arvuteid ning kutsuti ellu „Tiigrihüppe“ projekt. Need olid ajad, mil nii avalik sektor, aga ka paljud ettevõtted – pangad ja mobiilsideoperaatorid, hakkasid oma süsteeme ja e-kanaleid üles ehitama. Mitte keegi poleks siis suutnud sellist arengut ja muutust ette näha nagu 25 aastaga on juhtunud.
#000005
Järgmise 10-15 aasta jooksul seisab meil ees täpselt samasugune muutus rohelise mõtteviisi ja elustiili suunas. Nii nagu täna ei kujuta keegi enam ette oma elu ilma nutiseadmete, erinevate platvormide ja äppide või ID-kaardita, ei kujuta me kümne aasta pärast elu ilma keskkonnahoiu ja -säästva, roheliselt toimimiseta. Paratamatult peame kõik ennast teemaga kurssi viima, selle enda omaks tegema ning leidma arenguvõimalused. Paljud Eesti avaliku ja erasektori vedajad on sellest aru saanud, nad vaatavad ette ja viivad oma tegevuse sellega vastavusse.
#000006
Töötame Rohetiigris välja valdkondlikud teekaardid – 2022. aastal saime valmis energeetika teekaardi, seal oleme näinud ette kuidas 2040. aastaks Eesti on täiesti kliimaneutraalne ning aastaks 2030 saavutada 100% taastuvenergial toimiv elektritootmine. Meil on pooleli ehituse teekaart, mis saab valmis eeloleval kevadel. Transpordi ja logistika kaardiga alustame jaanuaris-veebruaris ning selle loomisel on kaasas ka Rail Baltic Estonia, aga ka Tallinna Sadam, Tallinna Lennujaam ning näiteks ka Rally Estonia. See peaks saama valmis 2023. sügisel, milles toome välja konkreetsed valdkonnapõhised sammud ja täpsema plaani.
#000016
Mainisid, et Rohetiiger tegeleb valdkondlike teekaartide loomisega, millised teemad veel teie töölaual on?
#000019
Tahame, et 2025. aasta lõpuks oleks meil olemas tasakaalus majanduse visioon, mudel ja rakenduskava 2025-2035. Soovime, et meil oleks nii teoreetiline mudel kui praktiline plaan. Leian, et aastaks 2035 võiks Eestist saada maailma kõige keskkonnasõbralikum tulevikuriik. Vaatame, kuidas see õnnestub, aga usun, et jätkates tööd valdkondlike teekaartidega, meie Rohetiigri akadeemia, liikmesorganisatsioonide ja erinevate sündmustega, anname selle sihi võtmisse olulise hoo.
#000020
Olen Saaremaal sündinud ja kasvanud, aga mul vanaema ja vanaisa elasid Tallinnas Lilleküla jaama lähedal. Seega olen lapsena palju sõitnud rongiga, sh suviti Klooga randa. Seega mul on nostalgiline suhtumine rongisõitu. Samuti mu esimene välisreis nõukogude ajal oli rongiga – Tallinnast läbi Leningradi Berliini. See oli elamus kogu eluks. Olen paljudes riikides rongiga reisinud ning suhtun sellesse väga positiivselt. Minu viimane pikem rongisõit viis 2019. aasta sügisel Kiievist Odessasse.
#000024