UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
Reoveeuuring võib narkootikumide tarvitamist alahinnata
#000005
Kolmapäeval avaldatud justiitsministeeriumi uuringust jääb mulje, justkui tarvitatakse narkootikume Eestis aina vähem. Eksperdid leiavad, et põhjapanevaid järeldusi ei saa selle põhjal siiski teha.
#000007
Justiitsministeeriumi hiljuti tellitud reoveeproovide analüüs annab seekord teavet narkootikumide ja psühhotroopsete ainete tarbimisest Tallinnas, Haapsalus, Valgas, Paides ja Sillamäel. Igas linnas määrati amfetamiini, metamfetamiini, MDMA ehk ectasy, kokaiini ja metadooni jääkide kogust reovees tuhande inimese kohta ühes ööpäevas.
#000008
Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna analüüsitalituse juhataja Mari-Liis Sööt rääkis, et peamine põhjus uuringu tellimiseks on teada saada, millised narkootikumid Eesti turul levivad ja kuidas olukord ajas muutub. Teave aitab tema sõnul paremini teha ennetustööd ja seda ka kohalikel omavalitsustel.
#000009
Seekordses valimis olid linnad, kus varem ei ole narkootikumide tarbimist uuritud, ja Tallinn, mida vaadatakse iga kord. Söödi sõnul saab uuringust järeldada, et võrreldes varem uuritud linnadega on praegu valimis olnud linnades narkootikumide tarvitamine väiksem. Isegi kui selgus, et mõnes linnas tarvitati mõnd ainet rohkem, siis seda tehti kokku vähem kui aasta alguses.
#000010
Tervise Arengu Instituudi narkomaania ja nakkushaiguste ennetamise keskuse teadur Katri Abel-Ollo ütles, et narkootikumide tarvitamises Eestis midagi rõõmustavat ei ole. "Noored tarvitavad väga palju narkootikume. Kõige levinum on kanep, mida paljud ei pea narkootikumiks, aga mida ta ikkagi on," lausus ta.
#000011
Kõikide uuritud ainete keskmiste annuste järgi tarbiti Eestis enim amfetamiini, millele järgnes kokaiin. Kanepi tarvitamist seekord uuringus ei hinnatud.
#000012
Kuigi Abel-Ollo jaoks olid tulemused oodatavad, siis mõneti üllatas teda see, kuidas Valgas leiti reoveest rohkem amfetamiini kui väiksele kohale omane. Tema sõnul võib põhjus seisneda ka selles, et piirkonnas võib olla laboreid või tootmist, mis kasutavad amfetamiini oma tootmisprotsesside käigus.
#000013
Mari-Liis Sööt rääkis, et viimasest uuringust tuleb tõepoolest välja, kuidas Valgas on probleem kõige suurem. "Kui me kõrvutame Valga andmeid varasemate andmetega näiteks Kohtla-Järvelt, siis näeme, et arvud piirilinnas on kordades madalamad kui varasemad arvud Kohtla-Järvelt," lausus ta.
#000014
Valgas tuvastati augustis, mil proove võeti, amfetamiini viis annust tuhande elaniku kohta, Kohtla-Järvel oli maikuus see number umbes kaheksa korda kõrgem. "See ei tähenda, et kui Valgas oli seekord koguste arv teiste linnadega võrdluses kõrgem, siis see oleks Eesti mõttes midagi suurt," ütles ta.
#000015
Uuringust on ka näha, et Tallinnas tarvitatakse võrreldes teiste linnadega rohkem kokaiini. Ühe seletuse järgi on kokaiin kallim narkootikum ja seetõttu eelistavad väiksemate piirkondade inimesed muid meelemürke. Katri Abel-Ollo ütles, et tegelikult on kokaiini hind aastatega odavamaks läinud, aga võrreldes amfetamiiniga on see kindlasti kallim. "Suurlinnades on kokaiin levinud seepärast, et seda seostatakse meelelahutusnarkootikumina. Suurtes linnades on meelelahutuse ja ööelu võimalused suuremad ja laialt levinumad," ütles ta.
#000016
Reoveeuuringu tulemused narkootiliste ja psühhotroopsete ainete jääkide suhtes Autor/allikas: Justiitsministeerium
#000017
Tartu Ülikooli antimikroobsete ainete tehnoloogia professor Tanel Tenson soovitas uuringusse kriitiliselt suhtuda. Ta ütles, et kui tahame põhjapanevaid järeldusi teha, siis peaks proove analüüsima pikema aja vältel ning tihemini. Seda selleks, et saaks aimu, kui suur võib olla juhuslik varieeruvus. Peale selle võiks vaadata pidevalt samu linnu, sest siis saab teha konkreetsemaid järeldusi konkreetsete linnade kohta.
#000018
"Mina võtaksin ühe piirkonna ja teeksin mingisuguse aja jooksul iga nädal analüüse. Siis saaks teada, kuidas metoodika töötab," lausus Tenson. Praegu võib tema sõnul olla uuringus palju juhuslikkust ja seetõttu tasub uuringusse suhtuda kriitiliselt, sest andmeid on vähe.
#000019
Sööt ütles, et kuna sel aastal teevad nad uuringut esimest korda, siis otsustati läheneda tasa ja targu, arvestades võimet analüüse teha. "Ei ole välistatud, et edaspidi hõlmame suuremat hulka linnu korraga. Selle aasta lõpuni jääme viie linna juurde," lausus ta.
#000020
Uuringu tarvis võeti proove esmaspäeval. Tenson ütles, et esmaspäeval on proove mugav võtta, sest siis saab need kohe laborisse viia ja labor saab rahulikult edasi toimetada. "Ma arvan aga, et laupäevane proov näitaks suuremat narkootikumide taset reovees," ütles ta.
#000021
Kui inimesed on nädalavahetusel narkootikume tarvitanud, siis Tensoni sõnul neid enam suures jaos esmaspäevasest reoveeproovist ei leia. Ehk siis narkootikumid käivad kehast suhteliselt kiiresti läbi. Kui narkootikume tarvitatakse nädalavahetusel, siis esmaspäevane proov seda enam tema sõnul näidata ei pruugi.
#000022
Viimased proovid võeti augustis, mil inimesed puhkasid. See võib seletada, miks Tallinnas on narkootikumide tarbimine langenud: inimesed veedavad puhkust pealinnast eemal. "Samas võivad need inimesed olla väikelinnades ja siis peaksid justkui olema sealsed kogused suuremad, aga me ei näe seda," lausus Mari-Liis Sööt.
#000023
Politsei- ja piirivalveameti lõuna prefektuuri narko- ja organiseeritud kuritegude talituse juht Kristjan Tommingas tõdes, et PPA-le on reoveeuuringud täiendavaks indikaatoriks märkamaks muutusi erinevate ainete plahvatuslikul levikul. Staažika narkopolitseiniku sõnul on reoveeuuringu tulemustest hoolimata selgelt näha, et erinevaid narkootilisi aineid tarvitatakse jätkuvalt murettekitavalt palju.
#000024
Abel-Ollo tõdes samuti, et uuring on toetav meede, et saada aru, mis ühiskonnas toimub narkootikumide vallas. "See ei ole kivisse raiutud, seda tuleb võtta indikaatormeetmena," lausus ta.
#000025
Reoveeuuringut tehakse narkootiliste ainete kohta korra igas kvartalis selleks, et saada ülevaadet enim levinud uimastitest Eesti eri paigus. Samu linnu vaadatakse kahel järjestikusel perioodil.
#000026
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000027
Graafik: Venemaa sõda nihutas viimsepäeva kella seierid hukule lähemale
#000028
Video: miks on konkurentide laimamisest saanud poliitikas normaalsus?
#000029
Eesti lastekodude maine paranemine võib raskendada hooldusperede leidmist
#000030
Professor: rahvaarvu vähenemist ei peata ainult üks abinõu
#000031
Doktorant: riigivalitsemises nügimise kasutamine viib libedale teele
#000032
Haridusgerontoloog soovitab mõiste "pensionär" ümber mõtestada
#000034
Sisserändajal võib Euroopas olla kergem palgatöö asemel ettevõte avada
#000035
Inimesed on saanud lapsi keskmiselt umbes 27-aastaselt
#000036
Mis on majanduslik vägivald ja miks seda Eestis ei karistata?
#000040
Kui hea on Eestis elada ehk mida räägivad Exceli tabelid?
#000041
Teadlased: eesti kirjandus elab hästi, aga rahastamine valmistab muret
#000043
Digivahendi kasulikkus õppetöös sõltub enim selle kasutajast
#000044
Tehisintellektil põhinevat töötajaskonda kimbutab inimeste keskpärasus
#000045
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000046
Doktoritöö näitab, kuidas elukeskkond võib rahvuslikku kuuluvust muuta
#000047
Professori soovitused vanematele sotsiaalmeedias lastepiltide postitamiseks
#000048
Teadlane: maailm ei ole aja jooksul muutunud vägivaldseks ja ebaturvaliseks
#000050
Uuring: Eesti naistippjuhid panevad karjääriedu pigem hea õnne kui enda tööpanuse arvele
#000053
Hirmust ja eelarvamustest immigratsiooniuurija pilgu läbi
#000054
Arutelu orientalistidega: kas enesetaputerroristil on tagasiteed?
#000055
Etnobotaanik: looduslike taimede kasutus tuleb n-ö emapiimaga kätte saada
#000056
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000057