UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Päikeseelektri tulva aitaks leevendada kohalik salvestusvõimsus
#000005
Juhitamatu taastuvenergia tootmise suurenemisega peab kaasas käima ka toodetud tuule- või päikeseelektri salvestamisvõimekuse parandamine. Autor/allikas: Eesti Elektritööstuse Liit
#000006
Juba lähiaastatel võib oodata suvistel lõunatundidel võrku pääsemist 650 MW jagu päikeseenergiat, mida ei suuda aga praegune elektrivõrk tervikuna vastu võtta. Probleemi lahendamiseks tuleks muuta väiketootjate võrguga liitumist senisest õiglasemaks ja abi oleks ka kohalike salvestusvõimsuste nõudest, osutab Tallinna Tehnikaülikoolis kaitstud doktoritöö.
#000007
Avalikkuses on palju juttu nn suurest elektrivõimsusest, mis liigub Eleringi võrkudes ja mida peetakse justkui prioriteetseks. Vähem on juttu jaotusvõrkudest, mis sellesama elektri kodudesse toob. Samas sõltub just viimasest igapäevase elektrivarustuse kvaliteet.
#000008
Ajalooliselt on Eesti jaotusvõrk üles ehitatud viisil, et elekter saab selles hästi liikuda küll suunal tootjalt tarbijale. Vastupidi tekivad pudelikaelad. Seda vastupidist suunda on aga järjest rohkem vaja. Tänapäeval võib saada sisuliselt igast majapidamisest, mis seni oli klassikalises mõttes ainult elektri tarbija rollis, ka energia tootja, kes soovib oma toodetud ning enda tarbest üle jäävat elektrit tagasi üldisesse võrku suunata.
#000009
Probleemi lahendamise muudab veelgi keerukamaks see, et valdavalt tegelevad need väiketootjad päikeseenergiaga. Selle tootmise kõrgpunkt langeb suvel üsna lühikesele ajavahemikule. Nii võib juhtuda, et ühtäkki lisandunud suur kogus elektrit ei pruugi jaotusvõrku ära mahtuda. Seda põhjusel, et võimalusega pole lihtsalt võrgu väljaehitamisel arvestatud.
#000010
Jaotusvõrk ei arvesta kohalike tootjatega
#000011
Tallinna Tehnikaülikoolis läinud aastal kaitstud Noman Shabbir doktoritöö keskenduski taastuvenergiaallikate kasutustihedust toetava energiahaldussüsteemi olemusele ja selle väljatöötamise võimalustele. Praegu töötab Noman Shabbir Tallinna Tehnikaülikooli targa linna tippkeskuses teadurina ning tegeleb muu hulgas ka jaotusvõrkude senisest parema haldamise süsteemi väljatöötamise ja argiellu viimisega.
#000012
Shabbiri doktoritöö juhendaja, tehnikaülikooli elektroenergeetika ja mehhatroonika instituudi vanemlektor Lauri Kütt ütles, et uurimistöö ettevõtmist ajendaski tõdemus, et Eesti jaotusvõrk pole kuigi taastuvenergia-sõbralik. Üha suureneva päikeseelektri mahuga toimet tulemiseks tuleb midagi ette võtta.
#000013
Muidu seisaks rahvas peagi lõhkise küna ees. Vajaduste katmiseks on vaja ohkem taastuvenergiat, selle tootmise võimekus on ka justkui olemas, aga kasutada seda ikkagi ei saa. Pelgalt sel tobedal põhjusel, et võrk ei suuda seda vastu võtta.
#000014
Paindliku energiakasutuse arendamine nõuab küll kulutusi, ent üha uute taastuvenergia koguste lisandumisel on need möödapääsmatud. Autor/allikas: Argo Rosin/TTÜ
#000015
"Meie jaotusvõrk arvestab praegu, et elekter liigub seda mööda tarbijani, kes ei ole energia tootja. Lisaks eeldatakse, et elektri tarbimine on juhuslik ja mitte samaaegne," kirjeldas Kütt. "Kui päike paistab, toodavad kõik päikesejaamad korraga energiat. Kui aga võrk on üles ehitatud nii, et seda mööda mahub mingi samaaegne koormus läbi tarbija suunas, siis tekib kohe probleem, kui tarbija üritab samaaegselt sama suurt võimsust sisestada võrku tootjana," lisas vanemlektor.
#000016
Sellisel juhul ongi põhjust öelda, et võrk on täis. Probleemil on erinevaid sümptomeid. Neist kõige tõenäolisemalt saab tegelikkuseks see, et sinna täiendava energia suunamisel läheb võrgu pinge liialt kõrgeks. Pinge kõikumisele on antud lubatud piirid, tavapärane on 230V (lubatud kõikumine +/– 10%). Kui see peaks kerkima liialt kõrgele, lähevad katki või tekitavad tule- ja terviseohu elektriseadmed, mis pole ette nähtud nii kõrge pingega töötama.
#000017
Teisisõnu on "täis võrgu" korral täitmata tehnilised tingimused, mis võimaldaksid lisada kohalikel tootjatel sinna veel täiendavat elektrivõimsust. "Tehnilisi tingimusi on mitmeid. Olulisemad kriteeriumid on pingetase ja sellele lähedane parameeter ülekoormus. Erinevate võrgukomponentide ülekoormus tähendab paljudel juhtudel liinide ülekuumenemist," rääkis Lauri Kütt. See toob välja vajaduse tugeva võrgu järele.
#000018
Küti sõnul on päikeseenergia lisandumine viimastel aastatel kujunenud üle ootuste kiireks ja olukorda ei osanud keegi ette näha. Nii tekivadki võrgus pudelikaelad, mis takistavad uusi liitumisi. See omakorda tingib selle, et nõrgema võrguga piirkondades saavad esimesed liituda soovijad Elektrilevilt miljonite eurodeni ulatuvaid hinnapakkumisi. Viimane sünnitab omakorda ebavõrdsust. Kui keegi võrgu tugevamaks muutmiseks tarviliku investeeringu kinni maksab, saavad edaspidised liitujad saavad seda teha juba 1000–2000 euro eest.
#000019
Nende pudelikaelade probleemi püüdiski Noman Shabbir oma doktoritöös lahendada ehk, nagu juhendaja ütles – mõned ideed paneb see töö kindlasti kasvama.
#000020
Üks idee seisneb selles, et jaotusvõrgu seisundi eest ei peaks vastutama ainult võrguettevõtja, vaid ka klient, kellel on arvestatavalt suur sisseandmisvõimsus. Praegu aga päikesejaamade liitujatele erilisi lisanõudmisi ei esitata. Shabbir üritas oma töös leida lahendust, kuidas hakata planeerima elektritootjate omavastutust, eelkõige just tehnilist vastutust. Nõnda saaks tekitada uutele liitujatele tingimuste paketi.
#000021
Näiteks vastavalt sellele, kui suure võimsusega päikeseelektrijaama soovitakse võrku ühendada. Kui liitumine on suuremahuline, tuleb liitujal rohkem panustada uute seadmete paigaldamiseks. Kui ettevõte investeerib palju tootmisseadmetesse, peab olema suur ka tema investeering salvestusseadmetesse. Nii tagataks kõikidele väiketootjatele võrdne juurdepääs võrgule vastavalt tema tootmisvõimsusele. Seejuures leidis Shabbir, et kokkuvõtlikult võiks selline süsteem asjaosalistele praegusest korraldusest isegi odavam tulla.
#000022
"Tootja salvestusvõimsus tagab, et ajal, kui võrk on niigi koormatud, suunab tootja oma energia akupanka ning kui võrgus tekib jälle ruumi, läheb sinna akudesse salvestatud energia." - Lauri Kütt
#000023
"Meil on võimalik teha nii, et suurte tootjate lülitumine võrku ei sega võrgu tööd ja võib-olla ei oleks ka võrgu ülevalpidamiseks vaja maksumaksja raha eest teha nii palju investeeringuid. Pääseksime kõrgest võrgutasust," arutles Lauri Kütt.
#000024
"Tootja salvestusvõimsus tagab, et ajal, kui võrk on niigi koormatud, suunab tootja oma energia akupanka. Kui võrgus tekib jälle ruumi, läheb sinna akudesse salvestatud energia. Salvestusseadmed võiksid olla sellise mahuga, et tootmine toimub päeval ja võrku suunatakse elekter õhtuti, kui päike ei paista ja võrgus just elektrit vaja on," lisas vanemlektor
#000025
Praegu tahavad päikesepargid vaid toota
#000026
Nii tegi Noman Shabbir oma töös ettepaneku, et elektritootjatel peaks olema olemas vähemalt enda tarbimisega võrdne salvestusvõimekus. Lisaks peaks akupanga juhtimine olema seadistatud selliselt, et see ei teeniks vaid tema enda huve, vaid oleks võimeline salvestama energia kogu selle tootmistipu perioodi vältel ja ajastama energia kasutamist ajale, kui see on vajalik ka mujal võrgus. Sellisel moel saaks salvestatud energiat kasutada ka kogu võrgu stabiliseerimiseks.
#000027
Shabbir selgitas oma töös, et sellist lahendust ei olekski reaalsuses ülemäära keeruline rakendada. Põhiline, mida on vaja teha, on panna süsteemis paika kellaaja piirid akuseadme laadimiseks või tühjendamiseks. Juba ainuüksi see aitab probleemist suures osas jagu saada, vähendades oluliselt tundide arvu, kui lokaalses võrgus võiks tekkida ülepinge või ülekoormus.
#000028
Paraku on nii, et viimasel ajal loodud päikeseparkide äriidee seisneb peaasjalikult elektri müümisel võrku. Kohapealne tarbimine puudub aga seejuures üldse või on see väga väike. Sellisel juhul tähendaks piisava salvestusvõimekuse loomine üpris suurt (lisa)investeeringut, mida pole tahtnud nende parkide arendajad vähemalt siiani teha.
#000029
Viimasel ajal loodud päikeseparkide äriidee seisneb peaasjalikult elektri müümisel võrku. Autor/allikas: Pixabay
#000030
Shabbir tõi doktoritöös välja, et varasemate, kuni 2021. aasta sügiseni valitsenud energiahindade arvestuses jääks vajaliku salvestusvõimekusega pargi tasuvusaeg tosinkonna aasta piiresse. Nüüd, kui elektrienergia toonasega võrreldes üksjagu kallim, peaks projekt ka lühema aja jooksul ära tasuma.
#000031
"Seda saaks vähendada, kui kasutada näiteks elektriautot, sest elektriauto on tarbija, mis võtab kogu akusüsteemist täiendava võidu. Seda sellepärast, et seda on iga päev vaja laadida ja selleks saaks kasutada akudesse talletatud energiat," selgitab Lauri Kütt. Kui seda teha enda toodetud elektrist oma mugavust kaotamata, on tema sõnul kasud sees.
#000032
"Kuna aga töö lähtub eelkõige kodutarbijast, pole seatud sihiks süsteemi väga suur kasumlikkus. Üks kriteerium, mida arvestasime, on see, et kui seadmed üles panna, peaks nende oodatav eluiga lisakulutusi tegemata olema vähemalt kümme aastat," lisas vanemlektor.
#000033
Pidev võrgu tugevdamine pole lahendus
#000034
Siinkohal tasub veelkord märkida, et kõnealune doktoritöö käsitles n-ö kodutarbija päikesejaama ja tema vajadusi, ega tee kaugeleulatuvaid järeldusi suuremate, otseselt ärilistel eesmärkidel rajatud päikesejaamade kohta.
#000035
Mitmed energeetikaasjatundjad on juba välja käinud soovituse, et lisaks päikesejaamade rajamisele võiks riik toetada ka akupankade soetamist. Samas peaks ise energia tootmist ja selle salvestamist motiveerima ka viimase aasta jooksul kiires tempos kerkinud võrguelektri hind.
#000036
Nii lisandub muudkui tootjaid, mis Lauri Küti hinnangul võib juba mõne aasta pärast viia olukorrani, kus suvel, päikeseelektri tootmise tippajal, ei leidu enam piisavalt tarbijaid, kes päevasel ajal seda elektrit osta sooviks. Sellisel juhul tuleb niikuinii hakata piirama päikeseenergia võrkulaskmist. Sellisel juhul on tootja juba vägagi konkreetse valiku ees – kas lasta osa toodetud energiast tuulde või panustada selle salvestamisse.
#000037
Kui arvestada kõiki planeeritud (broneeritud, aga mitte veel toimivaid nn fantoomliitumisi) päikeseenergia tootmisvõimsusi, siis erinevatel hinnangutel ootab tootmise kõrgajal võrkulaskmist 600–650 MW päikeseenergiat. Kõik oleks suurepärane, kui meil oleks väga tugev võrk. Teine küsimus on aga see, kas see tugev võrk, mis leiaks otstarbekat kasutamist vaid suvekuudel, on otstarbekas.
#000038
Selle loomiseks on vajalik teha suuri investeeringuid. Asjade praeguse seisu juures on Elektrilevi hinnangul kohe vaja 300 miljonit eurot, mis omakorda tähendaks üha kerkivat võrgutasu. Seda annaks Lauri Küti sõnul ja Noman Shabbiri doktoritöö järeldustele tuginedes vältida päikeseenergia salvestamisega tootmiskohas. Lahenduse juurutamiseks tuleks selline kohustus ka seadusandlikult sätestada.
#000039
Teadustöö, mille autor on Noman Shabbir ja juhendaja Lauri Kütt, pälvis 2022. aasta üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil tehnika ja tehnoloogia valdkonnas doktoriõppe astmes 2. koha preemia. Tutvu Shabbiri doktoritööga Tallinna Tehnikaülikooli digikogus
#000040
Teaduslikult disainitud nutisebrad aitavad elusid päästa
#000041
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000042
Doktorant eraldab rohepöördeks olulisi metalle bakteritega käsikäes
#000043
Teadlane õpetab tehismõistust kuusejuuri mõõtma
#000044
3D-printimine tõotab teha mootoritele uuenduskuuri
#000045
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000046
Teadlased nuputavad, palju võiks kell olla Kuu peal
#000047
Voogandmete väärindamine päästab riigi ja ettevõtted käkkidest
#000049
Reportaaž Estonia klaverivabrikust: toodangu kasvatamine on ajast ja arust
#000051
Video: joonistav tehismõistus avab inimeste unenägusid
#000054
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000055
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000056
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000059
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000060
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000061
LED või säästupirn – kumb on parem?
#000062
Professor õngitsemas: 5 nippi oma andmete kaitsmiseks
#000063
Elroni rongirataste mõistatus: mis neid siis tegelikult kulutab?
#000064
Tehnofilosoof: tehnika areng paljastab inimlikkuse otsimise mõttetuse
#000066
ERR Novaator: mida tasub teada vesinikupommist?
#000067
Galerii: mida teha Eesti metallidega?
#000068
Mis mängu me mängime? Turingi test arvutitele ja inimestele.
#000069
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000070