Venemaa Euroopa julgeolekuarhitektuuri alustalade kallal
#000000
Praegu paneb Venemaa proovile Lääne ühtsust ja olemasoleva julgeolekuarhitektuuri alustalasid Ukraina piiridel. See on kõige nähtavam, valjem ja ulatuslikum Venemaa laiemast globaalsest mõju kasvatamise poliitikast. Sarnaselt Nõukogude Liiduga otsib ja leiab Venemaa äpardunud riike, ebaseaduslikke režiime ja huntasid, et neile tuge pakkudes oma mõjujõudu kasvatada kaugemates kantides kui vaid oma piiridel.
#000001
Ukraina on Vladimir Putini teistest globaalsetest avantüüridest erinev, talle endale väga tähtis ja tema pärandit defineeriv küsimus. Ta on oma arusaamu ja seisukohti Ukraina riikluse ja rahvuse kohta selgesti väljendanud alates kurikuulsast George W. Bushile 2008. aasta kohtumisel poetatud lausest: „Ukraina ei ole riik.“
#000003
Putinile on tähtis minna ajalukku valitsejana, kes ei andnud Ukrainat ära, vaid hoidis selle Venemaa mõjusfääris, osana mõttelisest vene ruumist. 2014. aastal Krimmi annekteerides ja Ida-Ukrainas sõda valla päästes Putin tõenäoliselt ei osanud arvata, et oma tegevusega lükkab ta Ukraina Venemaast tegelikult eemale. Tõstab ukrainlaste rahvustunde ja patriotismi tasemeni, kus ka muidu vene keelt kõnekeelena rääkinud poliitikud ja muud avaliku elu tegelased esinevad nüüd kõik meedias ukraina keeles. Seda, kas käimasolev kampaania Ukraina piiridel on Putini meeleheitlik katse Ukrainat jõuga kinni hoida ning püüda kirvemeetodil parandada vead, mis tehti Ukrainat rünnates, näitab lähitulevik.
#000004
2015. aasta sügisel osalesin kaitseväe juhatajana Berliinis konverentsil, kus olid jutuks nii Venemaa agressioon Ukraina vastu kui ka just siis Saksamaal kõige päevakajalisem teema – Lähis-Idast ja Põhja-Aafrikast lähtuv migratsioonikriis. Koos minuga oli konverentsi esinejate seas ka mu hea Saksa kolleeg kindralleitnant Heinrich Brauss, kes oli sel ajal ametis NATO kaitsepoliitika eest vastutava asepeasekretärina. Saalist küsitud küsimusele, kumb on Euroopale ohtlikum, kas lõunast või idast lähtuv oht, vastas Brauss lakooniliselt, et lõunast lähtuv oht on tõsine, kuid idast lähtuv eksistentsiaalne. Põhjuseks loomulikult Venemaa tuumarelvad.
#000005
Putinile on tähtis minna ajalukku valitsejana, kes ei andnud Ukrainat ära, vaid hoidis selle Venemaa mõjusfääris, osana mõttelisest vene ruumist.
#000006
Venemaa on tuumarelva infosõtta taas väga tugevalt sisse toonud ja seda tuleb väga tõsiselt võtta. Kindlasti ei saa Lääs lasta end Venemaa räigest retoorikast heidutada, vaid peab igal juhul oma sammudega näitama, et n-ö globaalse koolikiusaja vastu seistakse ühtse rindena.
#000007
Mitmed sammud, näiteks liitlaste väekontingendi suurendamist puudutavad otsused NATO idapiiridel, on selge sõnum Venemaale, et NATO ei jäta oma positsioone, ei taandu oma kokkuleppeist. Seisab oma väärtuste ja liitlaste kaitsel ühtsena. Euroopa ja Lääne tegevus on seni olnud ühest küljest positiivseid tundeid tekitav, sest kiiresti ja koordineeritult on agressorile edastatud üht ja sama sõnumit. Teisalt on näiteks saatkondade personali vähendamine, ajakirjanike kojukutsumine jms väga kaheldava väärtusega tegevus, sest ei kanna Ukrainat toetavat sõnumit. Ukrainas tuleks praegu nii palju kui võimalik kohal olla, näidata oma toetust mitte vaid distantsilt, aga ka nii Kiievis kui ka Ida-Ukrainas.
#000008
Julgeolekule Euroopas on viimane aeg hakata mõtlema realistlikult. Peale NATO on väga tähtsad hoovad Euroopa Liidul, ja seda ka praktiliste väljundite näol. Paraku on ikka ja jälle takistuseks tahtmatus kaitsekulutusteks piisavalt raha kasutada.
#000009
Toon siin taas näitena ELi-NATO koostöö n-ö lipuprojektina reklaamitud sõjalise mobiilsuse projekti, mille kaudu tulnuks investeerida eelkõige lääne-idasuunalisse taristusse, et vajadusel oleks kiiresti võimalik vägesid liigutada nii, et maantee- ja raudteesillad tankide raskuse all kokku ei vajuks. 2021.–2027. aastaks kinnitatud ELi pikaajalises eelarveraamistikus nuditi see koostööprojekt ära, tõmmates kulusid maha mitu korda.
#000010
Vene-poliitika kujundamine liitlaste seas nõuab endiselt palju vaeva. Kui NATO riigid ei suuda sõjast õppida seda, et ka meie peame võtma endale kohustuse vajadusel Ukraina eest surra, jääb Euroopa ühtsus üürikeseks.
#000013
24. veebruari varahommikuks oli selge, et Vladimir Putini ultimaatum Läänele oli kõigest pettemanööver ning tegelik eesmärk on Ukraina riigi põrmustamine.
#000015
USA või teiste riikide asi pole defineerida, kuidas Ukraina mõistab võitu või sõja lõppu. Kõrvalseisjad peavad hoolikalt sõnu valima, enne kui hakkavad midagi ütlema inimestele, kes võitlevad oma riigi eest, leiab USA suursaadik George P. Kent usutluses Diplomaatiale.
#000017
Pole ühtegi põhjust eeldada, et ajaloo jätkumine 21. sajandil on tingimata vähem keeruline või vähem verine, kui ta oli 20. või 19. sajandil. Globaalse konkurentsiga toime tulemiseks tuleb tugevdada samameelsete riikide ühisrinnet nii põhimõttelistes küsimustes kui ka praktilise poliitika igapäevastes teemades, leiab välisministeeriumi kantsler Jonatan Vseviov.
#000019
Venemaa soov oli muuta NATO idatiib ning Soome ja Rootsi puhvertsooniks, kellele liitlaste sõjaline kaitse ei laiene. Demokraatlik maailm peab seisma üheselt Ukraina selja taga ning valmistuma Venemaa maksimaalseks isoleerimiseks, sest ainult nii saame kindlustada kogu Euroopa julgeoleku.
#000021
Venemaa sissetung Ukrainasse on kaasa toonud Lääne tahte taassünni, kuid ettevaatamatu ja vastutustundetu oleks jätta sõjaga seotud töö pooleli või venima.
#000022
Kord kuus ülevaade analüüsidest ja kommentaaridest ning Eesti välis- ja julgeolekupoliitikast sinu e-postkasti.
#000023
Diplomaatia mõtestab Eesti välis-, kaitse- ja julgeolekupoliitikat ning aitab sügavamalt mõista maailmas toimuvat.
#000024
Diplomaatia veebileht kasutab küpsiseid, et lehe sirvimine oleks mugavam ja isikupärasem. Täpsem info meie privaatsustingimustes.
#000025