EELK perikoopide abimaterjal 5/4: viies pühapäev pärast ilmumispüha Kl 3:12–17
#000000
Tekst on selge ja arusaadav. Puuduvad tekstikriitilised probleemid. Üksikutes käsikirjades esinevad sõnastuse erinevused on vaid stilistilised parandused.
#000002
Perikoop on osa suuremast tervikust Kl 3:1–17, mille teemaks on endise ja uue inimese vastandlikkus. Perikoop jaguneb järgmisteks osadeks: 1) sissejuhatus – endine ja uus inimene (3:1–4); 2) pahede kataloog (3:5–11); 3) üleskutse vennaarmastusele, mida konkretiseeritakse erinevate positiivsete omaduste kaudu (mõlema „kataloogi“ vahel valitseb sümmeetria – mõlemas on nimetatud viis liiget), on pahede kataloogi positiivne antipood (Kl 3:12–17). Perikoobi kontekst on parenees ehk koguduse õhutamine ja julgustamine õigeks kristlikuks eluks.
#000003
Perikoobi kirjanduslik kontekst on Kolossa kiri, mis kuulub Pauluse kirjade korpusesse, kuid ei ole autentne Pauluse kiri, vaid deuteropauluslik. Kolossa kiri jäljendab Pauluse kirjade stiili, kasutab viimastele omaseid vormivõtteid ning arendab edasi Pauluse mõtteid, kohandades neid Pauluse ajaga võrreldes muutunud koguduse situatsioonile.
#000004
Kolossa kirja on kirjutatud tundmatu autor, kes esindab Pauluse koolkonda, ilmselt Väike-Aasias ajavahemikus 65–80 pKr. Kirja kirjutamise ajend on mittetuvastatava eksiõpetuse sissetung kogudusse ja vajadus seda tõrjuda. Pareneetiline osa Kl 3:1–17 ei ole seotud eksiõpetuse tõrjumisega ega peegelda ka Kolossa koguduse konkreetseid probleeme.
#000005
3:12 Üleskutse rõivastuda kaastunde, lahkuse, alandlikkuse, tasaduse ja pika meelega vastab Kristusesse (= uude inimesse) rõivastumisele Ef 4:17 jj. Pilt ümberrõivastumisest viitab kristlaste seisundi muutumisele (rõivas kui seisundi või staatuse sümbol) – uude rõivasse (= Kristusesse, uude inimesse) rõivastumine eeldab vana rõiva (inimese) maha panekut.
#000006
3:13 Üleskutse üksteist taluda ja andestada üksteisele on järg salmis 12 antud „uue rõiva“ kirjeldusele. Selle aluseks on Kristuse armastuse käsk (Mt 22:36–40).
#000007
3:14 Siin jõuab pilt rõivastumisest lõpuni – rüü seob kokku vöö, milleks on armastus kui täiuslik side. Öeldu on kooskõlas Pauluse seisukohaga, et armastus on ülim (1Kr 13:13).
#000008
3:15 Soov, et kristlasi valitseks Jumala või Kristuse rahu, on sagedane ka Pauluse kirjades (vt nt Rm 5:1). Salmis 15 lisandub pildile rõivast pilt kogudusest kui Kristuse ihust, mis pärineb Pauluselt (Rm 12:1 jj; 1Kr 12:1 jj).
#000009
3:16 Üleskutse õpetada, manitseda ja tänada puudutab koguduseliikmete igapäevast elu. Psalmid, hümnid ja vaimulikud laulud, milles tänu tajutavalt väljendub, vihjavad lauludele, mida lauldi jumalateenistusel ja millest mõningate tekstid on jõudnud meieni ka Uue Testamendi kaudu (Fl 2:6 jj; Kl 1:15 jj).
#000010
Paralleeltekstideks on teiste Uue Testamendi epistlite pareneetilised osad, nn pahede ja vooruste kataloogid, eriti Pauluse kirjade omad (vt nt Gl 5:22 jj; 2Kr 6:6; Fl 4:8; Ef 4:2 jj; 1Tm 4:12; 6:11 jm). Paralleeliks pildile rõivast on Ef 4:17 jj, kogudusest kui (Kristuse) ihust Rm 12:1 jj ning 1Kr 12:1 jj. Armastuse tähtsuse rõhutamisele on paralleeliks Mt 22:36–40; Jh 13:31 jj ning 1Kr 13.
#000012
Viienda ilmumispüha-järgse pühapäeva teema „Kahesugune külv“ (ja käesoleva lugemisaasta evangeelium Mt 13:24–30) võrdleb inimest viljapõlluga, millel kasvab nii hea vili kui ka umbrohi. Sõltuvalt sellest, kumba on rohkem, paistab põld välja kas viljapõlluna või söötis maalapina. Pühapäeva jutlusetekst lisab veel ühe tasandi – rõivastuse –, mis võimaldab inimesi identifitseerida ja grupeerida. Öeldakse: „Rõivad teevad inimese“.
#000013
Kaasaegsest kultuurist on tuttavad erinevate elualade esindajate ametirõivad (näiteks arstid, vaimulikud), mundrid (politseinikud, sõjaväelased), kaitseriietus (tuletõrjujad, ehitajad, laborandid). Erilisi rõivaid kantakse sageli elu pöördelistel hetkedel: pruudi tunneb pulmas ära (reeglina valge) pulmakleidi järgi ning matusele minnakse üldiselt tumedas rõivastuses, ristitav väikelaps võib soost sõltumata kanda ristimiskleiti ning leerilapsed olla riietatud varakristlikku ristimisrüüd meelde tuletavasse albasse. Pidulikel puhkudel võib kanda oma kihelkonna või päritolumaa rahvarõivaid. Küllap on paljudel silme ees musta mulgi kuube propageerinud president Toomas Hendrik Ilvese figuur. Rõivad annavad ka infot nende kandja ühiskondlikust kuuluvusest.
#000014
Kui kiri koloslastele kõneleb kristlaste kutsumusest olla rõivastatud erinevate loomuomadustega (mida Gl 5:22 kutsutakse Vaimu ja Ef 5:9 valguse viljaks), viitab kiri sellele, et kristlase käitumine on see, mille alusel on nad identifitseeritavad.
#000015
Järgnevalt olgu siin toodud mõned viited rabide ütlustele Kl 3 mainitud loomuomaduste kohta. Täiesti on mõeldav ehitadagi jutlus üles ühe loomuomaduse käsitlemisele.
#000016
Rabi Meir ütleb: Kes iganes tegeleb Tooraga Toora nimel, see saavutab palju asju. /—/ Toora riietab tema alandlikkuse ja kartusega ning võimaldab tal olla õige, vaga, õiglane ja usaldusväärne (’Abot 6,1).
#000017
Rabi ütles „püha koguduse“ nimel: Hangi endale koos Tooraga mõni käsitöö. Millise kirjakoha alusel? Naudi elu (= käsitöö) naisega (= Toora) (Kg 9:9). Miks nimetab ta neid „pühaks koguduseks“? Rabi Jose ben Mešullam ja rabi Šim’on ben Menasja jagasid päeva kolmeks: üks kolmandik Toora jaoks, üks kolmandik palve jaoks ja üks kolmandik töö jaoks. Mõned ütlesid: nad tegelevad Tooraga talvel ja tööga suvel (Midraš Qohelet 9,9 [42a]).
#000020
Rabi Nahum ben Simaid peeti pühaks meheks. Jeruusalemma Talmudi traktaadis Megilla (1,72b) märgitakse: Miks kutsuti Nahumit „ülipühaks meheks“? Kuna kogu elu jooksul ei vaadanud ta ühtegi mündil leiduvat pilti.
#000021
Sama Talmudi traktaadis ʻAboda Zara (3, 42c, I) on kirjutatud: Kui rabi Nahum ben Simai suri, kaeti kujud mattidega. Öeldi: Nii nagu ta oma elu jooksul neid ei vaadanud, nii ei pea ta neid ka oma surmas nägema.
#000022
Rabi Aqiba (surn u 135 pKr) tavatses öelda: Armas on Iisraeli rahvas, sest neid hüütakse Jumala lasteks. On veelgi suurem arm, et neile on teada antud, et neid hüütakse Jumala lasteks. /—/ Armas on Iisraeli rahvas, sest neile on antud tööriist, millega loodi maailm. On veelgi suurem arm, et neile on teada antud, et neile anti tööriist, millega loodi maailm (’Abot 3,14).
#000023
Rabi Šim’on ben Johaj (u 150 pKr) ütles: Tule ja vaata, kui armsad on Iisraeli lapsed Jumala ees! Sest ükskõik, kuhu neid eksiili viidi, oli šekiná nendega (Megilla 29a).
#000024
Georg Müller ütles 17. juulil 1603 Tallinna Püha Vaimu kirikus peetud jutluses Lutheri koraali „Jumal-Isa, meile jää“ kohta: „Jumal ei vaata mitte sinu suurt häält ega kisendamist, vaid ta vaatab su südamesse, kas sa südamest laulad. Seepärast, armas inimene, kui sa tahad laulda, siis laula kogu südamest; kui sa tahad mängida, siis mängi oma käte ja südamega; kui sa tahad tänada, siis täna oma suu ja südamega, ning alandagem end igal ajal kõigeväelise Jumala käe alla, siis on kõik, mida me teeme, Jumala meelest hea ja armas. Jumal andku meile oma armu ja väge, et kõik, mida me alustame ja teeme, sünniks Jumala auks ja meie hinge õnnistuseks“ (Müller 2007, 263).
#000027
Kl 3:16 on saanud paljude lauluraamatute motoks. Pildil viidatud salm 1693. aastal ilmunud „Ehsti-Ma Laulo-Rahmatus“.
#000028
Armulaua seadmise palve – Käsiraamat, lk 362 (D).
#000031
Palve pärast armulauda – Käsiraamat, lk 89 / Agenda, lk 91.
#000032
Ef 6:13–17 leidub kirjeldus kristlasest kui sõjamehest, kes paneb ülle Jumala sõjavarustuse.
#000033
Tõenäoliselt 1808. aastal kirjutas inglise poeet ja müstik William Blake teose Milton: A Poem in Two Books, mille eessõna lõpus leidub luuletus, mis algab sõnadega „And did those feet in ancient time“. Paremini on see täna tuntud koraalina „Jerusalem“, millele 1916. aastal kirjutas muusika sir Hubert Parry. Orkestriseade tegi koraalist sir Edward Elgar. Koraali teises salmis viidatakse kristlase sõjavarustusele ning prohvet Eelija loole.
#000034
Piiblis ei esine kordagi sõna „üksindus“ või „üksildus“. Sellest hoolimata võib öelda, et küllap sündis üksindus siia maailma juba siis, kui Jumal ajas Aadama ja
#000038
Päevast-päeva koolis usundiõpetusega tegeledes olen ikka aeg-ajalt püüdnud sõnastada oma õpetatava aine aluseks olevaid põhimõtteid ning mõelda, missugune on selle õppeaine suhe kirikuga. Näiteks, kas
#000039
Eesti piiblitõlkimise olevikust ja tulevikust
#000040
Piibli tõlkimine on kuulunud ja kuulub oluliste kultuurisündmuste hulka kõikides ühiskondades, mis ühel või teisel moel toetuvad kristlikule kultuuripärandile. Omaaegsetest piiblitõlgetest said tuule tiibadesse tänapäeva
#000041
Avaldatud materjalide õigused kuuluvad toimetusele ja autoritele. Ajakirja ja toimetuse kohta vt siit; kontakt: toimetus[ät]kjt.ee
#000043