Maire Valtin: iga kolmas suutÃ¤is on meie toidulaual tÃ¤nu mesilastele
#000000
Aasta mesiniku tiitlit kandev Maire Valtin peab koos abikaasa Igori ja poja Martiniga Vinni vallas perefirmat Artocarpus, mis tegeleb meesegude valmistamise ja mesilasemade kasvatamisega.
#000001
Maire Valtin kolis koos perega maale elama 40 aastat tagasi. Enne mesindusega tegelema hakkamist jÃμudis agronoomi haridusega naine pidada hulganisti muid ameteid ning teha suuri kannapÃ¶Ã¶rdeid.
#000002
aastal jÃμudis aga kÃ¤tte pÃ¶Ã¶rdepunkt, kust alates on mesiniku teed sammutud. â€žÃœhel ilusal hommikul vaatasime, et mesilassÃ1⁄4lem ripub Ãμues puu kÃ1⁄4ljes. Ja Ã1⁄4le pÃ¤eva tuli muudkui uusi sÃ1⁄4lemeid.â€œ
#000003
Esimese hooga ei osanud Valtinid mesilastega miskit peale hakata, kuid kÃ1⁄4siti nÃμu ja sÃ¤titi mesilinnud tarudesse. â€žOli soe aasta, mesilased muudkui ehitasid kÃ¤rjepÃμhjasid. Nende- samade sÃ1⁄4lemite pealt saime esimesel aastal 30 kilo mett sÃ1⁄4lemi kohta. Ja siis mÃμtlesimegi, et see on ju ka elukutse.â€œ
#000004
Maire Valtin uskus, et kuna tema ei osanud seda ametit endale leida, siis tulid mesilased ise ja nÃ¤itasid teed. â€žMa olen ikka kasutanud vÃ¤ljendit, et kui Muhamed ei tule mÃ¤e juurde, siis tuleb mÃ¤gi Muhamedi juurde,â€œ sÃμnas mesinik.
#000005
Oma tegemistes on naine pÃ1⁄4Ã1⁄4dnud alati olla edumeelne ja igas asjas esirinnas. â€žHakkasime kohe alguses ise mesilasemasid kasvatama, see on mesinikule vÃ¤ga oluline oskus. Uuenduslik oli ka see, et vÃμtsime kasutusele korpustarud â€“ kÃ1⁄4mneraamilisedÂ karbikesed, mida on kerge tassida.â€œ
#000007
NÃ1⁄4Ã1⁄4dseks valmistavad meest segusid teisedki, kuid Valtinid on taas kord sammu vÃμrra ette lÃ¤inud. â€žMe panime oma mee tuubidesse. Eestis ei tee keegi teine tuubimett.â€œ
#000009
Mesilasi peab Maire Valtin vÃ¤ga erilisteksÂ ning nendega toimetamist vahvaks. â€žMa vÃμin kasvÃμi kogu pÃ¤evaks unustada ennast neid vaatama. Kui muid tegemisi ei oleks, siis istuksin pÃ¤ev lÃ¤bi mesilas,â€œ mÃμtiskles ta. â€žTeed taru lahti ja vaatad, neil on seal sees oma kord. Kevadel ma juba ootan, millal mesilased oma nina vÃ¤lja pistavad. Vaatan, kuidas nad arenevad ja kuidas neil lapsukesed ilmale tulevad,â€œ rÃ¤Ã¤kis mesinik Ãμhinaga.
#000011
Mee tootmise teeb nauditavaks ka see, et mesi ise on niivÃμrd kasulik. â€žMesilased kÃ1⁄4lastavad tohutult paljusid Ãμisi ja Eestimaal on hulganisti ravimtaimi. Taimede tervendav toime sisaldub nektaris ning sedakaudu jÃμuavad kasulikud ained mee sisse. Lisaks valmistavad mesilinnud suira, mis on eriti tervislik. Mainimata ei saa jÃ¤tta ka taruvaiku – looduslikku antibiootikumi.â€œ
#000012
Mesilased ei ole tema sÃμnul mitte Ã1⁄4ksnes kasulikud, vaid lausa hÃ¤davajalikud. â€žKui neid pisikesi linnukesi enam ei oleks, siis sureks kÃμik putuktolmlejad taimed vÃ¤lja. Iga kolmas suutÃ¤is meie toidulaual on tÃ¤nu mesilastele. Nemad tolmeldavad meie Ãμunapuid, marjapÃμÃμsaid ja pÃμllukultuure,â€œ rÃμhutas Valtin.
#000013
Agressiivses pÃμllumajanduspiirkonnas ei saa tema sÃμnul aga pestitsiidide tÃμttu mesilasi pidada. â€žPalju on selliseid mÃ1⁄4rke, millel on kÃ1⁄4ll peal, et need on putuktolmeldajatele kahjutud, aga tegelikult paljuÂ mesilasi sureb ikkagi Ã¤ra. Ma ei tea, kas need on halvasti kontrollitud vÃμi kuidas mÃ1⁄4rke tootvad ettevÃμtted need tootmisesse on surunud.â€œ
#000014
MÃ¶Ã¶dunud aastal osalesid Valtinid Ã1⁄4le-eestilisel avatud talude pÃ¤eval, et inimestele mesindust ja mesilasi tutvustada. Mesiniku sÃμnul saabus huvilisi Ã1⁄4le ootuste palju, seda nii maalt kui linnast. Kohale oli tulnud ka neid, kes ise mesitarude soetamise plaani pidasid. Ka tÃ¤navu on ettevÃμte osalema registreeritud.
#000017
Perenaine leidis, et see on tore vÃμimalus mesindust propageerida ja inimesi harida. â€žMida rohkem inimesed endale teadvustavad, kui oluline see pisike linnuke on, seda parem. Kui mesilasi enam ei oleks, siis see tÃ¤hendaks, et tasakaal keskkonnas oleks rikutud. See tooks kaasa suured muutused tervel planeedil,â€œ arutles Maire Valtin.
#000018
â€žTulime 40 aastat tagasi Tallinnast Ã¤ra siia Vilde kolhoosi. Alguses olime RÃ¤gavere mÃμisas, tegime igasuguseid tÃ¶id: restaureerisime hoonet, vÃμtsime kÃ1⁄4lalisi vastu, korrastasime haljastust. Hiljem lÃ¤ksin tÃ¶Ã¶le kolhoosi aiandisse,â€œ kirjeldas Maire Valtin. â€žSamaaegselt renoveerisime vana talumaja, milles praegu elame.â€œ
#000019
PÃ¤rast kolhoosi tegevuse lÃμpetamist hakati Ã1⁄4le Eesti propageerima talude loomist. â€žMeil oli LÃ¤Ã¤ne-Virumaal esimene talu,â€œ sÃμnas mesinik. â€žVÃμtsime vallast maad, seda oli 29 hektarit. Ostsime ruttu-ruttu neli vana traktorit ja kÃ1⁄4lvasime vilja. Soetasime pÃμrsad ja vasikad, kellest kasvatasime suured loomad.â€œ
#000020
Valtinite perel oli mÃμte luua koguni suur karjalaut, kuid sellest plaanist loobuti. â€žOlin seitse kuud Soomes ja praktiseerisin pÃμllumajandust, tÃ¶Ã¶tasin lautades ja sigalates. Jube raske oli. Kui tagasi tulin, siis Ã1⁄4tlesin teistele, et selle asja lÃμpetame igatahes Ã¤ra,â€œ meenutas perenaine.
#000021
1990ndate keskel jÃμudis naine punkti, kus pÃ¤ris tÃ¤pselt polnud selge, millega edasi tegeleda, siis aga saabusid Kuuse tallu mesilased.
#000024
Kuidas luua oma Ã1⁄4ritusele omanÃ¤oline keskkond?
#000029