EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Miks reaalteadused on "päris" teadused, aga humanitaarteadused mitte?
#000005
Humanitaar- ja reaalteadused on justkui kaks erinevat maailma. Miks need kaks kultuuri omavahel pingestatud on ja kas näiteks kvantkirjandusest võiks leida üksteist täiendavaid ühisosi? Nimelt on kvantkirjandus kirjandusžanr, mis leiab inspiratsiooni kvantteooriast. Novaatori podcast'is selgitab teemat lähemalt Tallinna ülikooli kultuuride uuringute doktorant Taavi Remmel.
#000007
Miks reaal- ja humanitaarmaailm on üksteisest nii kaugeks jäänud?
#000008
Seal kõrval olid mingisugused kirjandusinimesed, kes rääkisid jalg üle põlve inimeseks olemisest ja võib-olla mõtlesid välja mingisuguse toreda luuleteooria, siis ei olnud imestada, et reaalteadus tõstis ennast natukene kõrgemale, puhtalt sellise loomuliku elu tulemusena. Aeg oli lihtsalt selline.
#000010
Jah, just nii. 19. sajandi keskpaigus erinevad pooled küll kirjutasid raamatuid à la "Teadus, kultuur, "Kultuur ja teadus", "Kirjandus ja teadus", aga mõlemad pooled järjest üritasid ennast kaitsta. Tõesti, humanitaarid olid pigem pehmemeas rollis.
#000012
Kirjanduse pool on ühtlustada seda elu inimlikku poolt. Ja võib-olla miks mitte peegeldada füüsikutele, et ka nemad loovad narratiive – see on ka mingis mõttes lugu, mida nad räägivad.
#000014
Kaasaja kirjandus saab ikka hakkama, see on üsna arenenud eri suundadesse. Kaasaja kirjanduse uurimine on hästi interdistsiplinaarne. See on üsna loomulik suund olnud, et ühe jalaga on astutud ka füüsika paati, nii et saab hakkama ikka ja vaadata asju väga laiast vaatevinklist.
#000016
Kas füüsika paati astumine ei tundu olevat riskantne samm, et minna oma kirjandusteadusega füüsikute pärusmaale?
#000017
Ma vaataksin seda tantsusaali kujundi kaudu. Kirjanik vaatab füüsikut justkui mingisugust kaunitari kuskil tantsusaali teises otsas. Vaatab, et väga kena, aga puudub justkui see keel. Samaaegselt on iha ja ärritus tema vastu. /--/ On mingisugune objekt, mis sul on puudu, aga sa tahad seda kätte saada, samas see ärritab, et temal see on, aga sinul seda ei ole. Siin tekibki selline automaatne pingeväli.
#000018
Mis objekt on siis füüsikul ja mis kirjandusteadlasel?
#000019
Võib-olla füüsikul on puhas mõtlemine. Kirjandusinimestel on ilus hägu – ilus, viimistletud ja viimistlemata elu kaos. Mida enam liigume kaasaegse füüsika poole, seda enam müstika poolt ja kaost tuleb lähemale. See on teinud võimalikuks ka selle, et kvantajastu muutub kirjanikele ja kirjandusuurijatele hästi ligitõmbavaks.
#000020
Mainisite sellist mõistet nagu kvantajastu. Mida see siis täpsemini endast kujutab? Kas see on kuidagi seotud kvantfüüsikaga?
#000021
Nüüd on see olukord, kus füüsikud kindlasti kuulavad [podcasti] ja hakkavad otsima, kas mul on komakohad ja kõik terminid õigesti öeldud. See on selline 20. sajandi alguse suund, mis tekkis füüsikas ja mis on arenenud läbi sajandi. Praegu teeb see minu arvates ka sellist võidukäiku. Eriti argiuudistes on uusi kvantteemalisi käsitlusi tulnud: kvantinternet, kvantkeemia, kvantbioloogia, kvantkirjandus jne.
#000022
Võtakski kvantkirjanduse teema, kuna sellega olete teie kõige rohkem tegelenud. Tõenäoliselt kvantbioloogia või kvantfüüsikaga niipalju ei ole, kuna see pole ka teie eriala. Kas kvantkirjandus peaks siis leidma ühisosi füüsika ja kirjandusteaduse vahel?
#000023
Seos kaasaja kirjanduse uurimise ja kvantkirjanduse vahel on üsna hägune. Ma arvan, et see quantum fiction või kvantkirjandus natukene juhib valele teele, aga pikemas plaanis ta juhatab kuidagi need otsad kokku. Kui kirjandusuurija loobub oma baasuskumustest ja hakkab vaatama ka oma alast rohkem välja ja satub selle kvantteema otsa, siis ta paratamatult viib need kaks maailma rohkem kokku.
#000024
Kirjanduses saab seda seostada vaatlusolukorraga. Meil on justkui iga vaatlus uus. On mingisugune duaalsus või mingisugune kvant, quantus, või kogum, et mateeria võib olla nii laine tasandil kui ka tava füüsikalises olekus. Oletame, et Einstein – kelle näide see on – otsustab minna magama ja teeb oma magamistoa ukse lahti, siis ta oma vaatlusega loob selle voodi seal. Enne seda voodi hõljus õhus lainelises olekus. Sellel hetkel, kui tal oli kavatsus seda vaadelda, tekkis see voodi sinna. Kirjanduses saab ka luua mingis mõttes samu vaatlusolukordi, kus reaalsus tekib läbi vaatluste, see on ka klassikaline kvantkirjanduse tunnus.
#000026
Nimetage mõned kvantkirjanduse olulisemad teosed, mida võiks lugeda, et paremini aru saada, mis see kvantkirjandus õigupoolest on.
#000027
Kokkuvõtteks võib öelda, et kvantkirjandus annab mingisugused ühisosad füüsika ja kirjandusteaduse vahel, aga siit tekib küsimus, kas neid ühisosi näevad ainult kirjandusteadlased või neid võivad isegi näha ka füüsikud.
#000029
See on täiesti paratamatu, et need seosed tekivad, aga elu ise pakub olukordi, kus üks või teine pool leiab need ühisosad. /--/ Ühisosad tekivad täiesti paratamatult. Elu ise suunab neid, meil on selline tunnetus ära tabada neid momente. Ma usun, et füüsikud ja kunstiinimesed, kirjandusinimesed teevad tulevikus koostööd.
#000030
Kas saame siis võib-olla sellest vanast taagast lahti, et reaalteadused on päris teadused ja humanitaarteadused on mingisugune muu tilulilu?
#000031
Ma arvan, et kaasaegne inimene üldsegi ei suuda oma peas sellises vastuseisude maailmas elada, kuigi võib-olla olevikupilt on teistsugune. Minu põlvkond ja minust nooremad võib-olla ei ela sellises duaalses maailmas ja iseenesestmõistetavalt hakkavad koostööd tegema. Või siis teevad oma asju ja elu ise juhib nendega koostööd tegema. Hierarhiline maailm ei ole tuleviku teema.
#000032
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000034
Professor: tehisintellekt päästab biotehnoloogia pimeduses kobamisest
#000035
Suri mäluteaduse korüfee Endel Tulving
#000036
Eesti teadlane otsib miljonigrandi toel kaalulangetuse ja käitumise seoseid
#000037
Eesti teadlaste patud kõnelevad vähesest rahast ja põlvkondlikust lõhest
#000039
Arvamusfestivali arutelu: ülikoolid võiks pakkuda teadlaste teenust
#000040
Teadlased annavad soovitusi teadusuuringu usaldusväärsuse hindamiseks
#000041
TÜ teadlane hakkab miljonigrandi toel soodest immitsevat naerugaasi uurima
#000042
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia
#000043
Eelnõu: doktorandid hakkavad saama Eesti keskmist palka
#000045
Miks võrdleb lugupeetud professor riigi käitumist mittehoolsa põrsa omaga?
#000053
Tulevikuraport: kõrgharitud sisserändajad, vananev rahvas ja toidukriis
#000055
Värske doktor: nõudlus doktorikraadiga spetsialistide järele on Eestis madal
#000056
Miks doktorandid nominaalajaga ülikooli ei lõpeta?
#000057
Eesti noorteadlane välismaal: kas, kus ja miks või milline teadlaskarjäär valida välismaal või Eestis?
#000058
Teadlaste ja ettevõtjate 4 soovitust Eesti teaduse päästmiseks
#000059