Isegi kui kliima peaks edaspidi jahenema, jätkab Gröönimaa jää sulamist, selgub Ohio Ülikooli teadlaste uuringust. Viimase 40 aastaga on Gröönimaa liustikud ületanud murdepunkti, kus juurde sadav lumi ei suuda taastoota sama palju jääd, kui seda ookeanivette ära sulab.
#000006
Ohio Ülikooli teadlased analüüsisid igakuist satelliidipilti enam kui 200 sulava Gröönimaa liustiku kohta. Silmas peeti nii sulava jää hulka kui ka juurde langevat lund. Uuringu põhiautori Michaela Kingi sõnul näitab kogutud andmestik, et merre sulab jääd nüüdseks tunduvalt rohkem, kui langev lumi seda taastoodab.
#000007
Uurijad leidsid, et 1980. ja 1990. aastatel valitses ärasulava jää ja juurdesdava lume vahel veel tasakaal, mistap püsis Gröönimaa jääkate koos. Kõnealustel kümnenditel sulas liustikest igal aastal ära umbes 450 gigatonni jääd, mille lumesadu valdavalt asendas.
#000008
Kingi sõnul näitas jää sulamismustri uuring, et suhtelisse stabiilsusse saabus umbes 2000. aasta paiku viie-kuue aasta pikkune järsk murranguaeg. Umbes sel ajal sulas igal aastal ära ligi 500 gigatonni jagu jääd, ent langeva lume hulk jäi samaks. Viimase kümnendi jooksul on säärane ebavõrdsus jätkunud. See aga tähendab, et jää on sulanud kiiremini kui taastekkeks vajalik.
#000009
Käesoleva sajandi algul olid Gröönimaal igal aastal tõenäolised nii jääkatte paksenemine kui ka vähenemine. Praeguses kliimaolukorras on sealsel jääl tõenäoline massi kasvatada ainult kord 100 aasta jooksul.
#000010
Kingi sõnul on Gröönimaa liustikke nüüdseks võrreldes 1985. aastaga keskmiselt kolm kilomeetrit vähem. Sulamise tagajärjel paikneb palju liustikke varasemast sügavamal ookeanivees, mistap puutub suurem osa jää pinnast veega kokku. Soe ookeanivesi paneb jää sulama ega lase liustikel nende algsesse asendisse tagasi kasvada.
#000011
Avastus tähendab, et isegi, kui inimkonnal õnnestuks imekombel kliimamuutus peatada, ületaks sulav jää endiselt juurde tekkivat ning Gröönimaa jääkate kahaneks edasi.
#000012
Tegu on tervet planeeti mõjutava probleemiga, sest sulavad liustikud jõuavad ülemäärase veena Atlandi ookeani ning sealt edasi maailmamerre. Gröönimaa jää on seega peamine merevee taseme kergitaja: mullu tõusis ainuüksi Gröönimaalt pärit jäävee tõttu ookeanide veetase kahe kuuga 2,2 millimeetrit.
#000013
Ehkki uurijad peavad avastust nukraks, leidub Kingi sõnul asjal ka helgem pool. Mida paremini me tema sõnul liustike toimimist mõistame, seda täpsemalt saame ennustada tulevasi muutusi ning olla valmis nende muutustega kohanema.
#000014
Arktika merejää sulab varem arvatust kaks korda kiiremini
#000016
Nõiaring: liustike ja merejää sulamine kütab kliimat veelgi
#000018
Kelgukoerad on inimesi vedanud juba üle 9500 aasta
#000019
Arktika kohal laiutab kolme Gröönimaa suurune osooniauk
#000020
Gröönimaa jää sulas suvel kiiresti
#000021
Tarmo Soomere: kliimamuutuste keerukas muster võimendab ebavõrdsust
#000022
EEA kaardid: kus Eestis kliimamuutuste tõttu põleb ja uputab?
#000023
Euroopa pääseks jääajast isegi Golfi hoovuse seiskumisel
#000024
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000025
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000026
Eestis tasub päikest püüda läänest
#000027
Lumepuudus suusakeskustes võib mõjutada maailma kliimapoliitikat
#000030
Tehiskaaslane ja tehismõistus kaardistavad maailma prügi
#000033
Suur ülevaade: kõik, mida peaks teadma orkaanidest
#000036
Suurlinnades tühjenevad büroohooned ennustavad ajastu muutust
#000038
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000041
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000043
Maailm leekides: suurpõlengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks
#000045
Puidu ahju ajamine päästab poliitikud, kuid mitte kliima
#000046
Suur analüüs: kas elektriauto ikka säästab kliimat?
#000047
Miks 27 aastat pärast nõukaaega endiselt Emajõe põhja ei näe?
#000049
ÜRO kliimaraport: võimalus kõige hullema ära hoidmiseks on peaaegu käest kadunud
#000050
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000051
Kuidas päästa maailma: kuraditosin tõenduspõhist nippi
#000053
Teadlane teab: miks Eesti suvi läheb aina külmemaks ja kas nii jääbki?
#000056
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000058
Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti päästa
#000059