Folkloorinõukogu suvekool on koht, kus värskendada oma vaadet pärimusele, omandada uusi ideid ja oskusi, ammutada jaksu ja tahet edasitegutsemiseks, kohtuda kogukonnaga ning rääkida kaasa valdkonna arengus.
#000000
Millal? 26.-28. august 2022 Kus? Kuremaa loss (Jõgevamaa)Keda ootame? Oodatud on kõik Folkloorinõukogu liikmed (sh liikmesrühmade liikmed, -organisatsioonide töötajad, -festivalide korraldajad vms), folkloorikuraatorid ning teised pärimuskultuuri austavad noored (15+ vanuses) ja täiskasvanud, kes soovivad folkloorialast koostööd teha ja valdkonda panustada.
#000001
Millest me räägime, kui räägime pärimusest? (Marju Kõivupuu)Tänapäeva jutuvestjad ja jutuvestmine igapäevatöös (Polina Tšerkassova)Kuidas ajalugu mõjutab meie mõtlemist ja olemust? (Linda Kaljundi)Mis peab pärimusest puuduma, et inimesed tahaksid kirglikult tegevusele pühenduda? (Grete Arro)
#000002
Päevaprobleemid ning pärimustants ja -muusika (Sille Kapper-Tiisler)Kas pärimus peab olema kõigile ligipääsetav? (Piret Aus)
#000003
Looduses laulmine (Janika Oras)ÜhistantsimineFolkloorilliikumine aastal 2070 – kuhu me teel oleme? (Monika Tomingas)
#000005
Marju Kõivupuu on folklorist ja kultuuriloolane ning Eesti silmapaistvaim pärimuskultuurivaldkonna eestkõneleja. Tema sulest on ilmunud suurel hulgal väärtuslikke trükiseid: „Meie pühad ja tähtpäevad“, „Hinged puhkavad puudes“, „Eestlase eluring“, „Loomad eestlaste elus ja folklooris“, „Pärandiaabits lastele ja suurtele“ ja palju muud.
#000009
Folkloorinõukogu suvekoolis räägib ta, kuidas kasutatakse pärimuse mõistet erinevate alavaldkondade lõikes, kuidas segatakse erinevaid ajastuid (nt lauldakse 2000 aasta vanust regilaulu 19. sajandi pidurõivastes), kuidas aeg on muutnud ja mõjutanud kombeid (sh nõukogude aeg ja iseseisvumine) ning aitab vaadata tulevikku – millal ja kuidas saab tänasest pärimus?
#000010
Folkloorinõukogu suvekoolis räägib ta, kuidas esimesed jutuvestjad olid armastatud ühiskonnategelased, kes mõjutasid nii sotsiaalset elu ja poliitikat kui ka inimeste mõttemaailma. Tänapäeval ei ole palju muutunud. Jutuvestmist õpivad paljud inimesed, sest infomüras kostuvad ainult väga hästi räägitud lood. Muinasjutud ei ole ainult laste asi, jutuvestmine on mõeldud ka täiskasvanutele. Polina selgitab, kuidas seda oma töös ära kasutada.
#000013
Folkloorinõukogu suvekoolis saab Sille eestvedamisel arutleda tantsu ja muusika seoste ning tähtsuse üle erinevatel keerulistel aegadel. Tantsu ja muusika lahutamatus koos sellest tuleneva elulise vajadusega tantsijate ja muusikute üksteisemõistmise järele on üks pärimuskultuuri eripära, mis vajab teadlikku tähelepanu koostoimimisele – et sünniks kvaliteet, millega kosutada nii tegija enda kui vaataja-kuulaja hinge.
#000016
Janika Oras on Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Rahvaluule Arhiivi vanemteadur, ta uurib peamiselt rahvalaulude esitajaid ja esitust, korraldab regilaulude avaldamist ja õpetab pärimuslaulu kõrgkoolides.
#000018
Ühislaulmisel lauldakse koos rahvalaule, mida traditsioonis lauldi vabas õhus, proovitakse oma häälega helimaastikku kujundada ja arutletakse, miks ja kuidas üldse looduses laulda.
#000019
Folkloorinõukogu suvekoolis räägib ta, kuidas ajalooliste sündmuste ja meie esivanemate elulaadi jälg kajastub ka aastasadu hiljem meie tundmustes ja iseloomus. Kuidas kujundavad ajaloost arusaamist perepärimus, kirjandus ja kunst, trükitud tekstid, jutlused jmt ning milline on suulise ja kirjaliku mälu vastasmõju?
#000022
11.45 Mõttetalgud „Folkloorilliikumine aastal 2070 – kuhu me teel oleme?“ (mõttetalguid juhib Monika Tomingas)
#000023
Monika Tomingas on kultuurikorraldaja, koreograaf ja andragoog. Ta on aastaid õpetanud rahvatantsurühmi ja vedanud eest pärimuspidusid, viimased neli aastat töötanud Eesti Folkloorinõukogu tegevjuhina.
#000024
Folkloorinõukogu suvekoolis arutleme milline on folklooriliikumise seis ja folkloori roll praegu ning kuhu võiksime jõuda aastaks 2070 – kas folkloor üldse on vajalik ja eksisteerib siis sellisel kujul? Mõtiskleme, arutleme, unistame.
#000025
Folkloorinõukogu suvekoolis saab tema eestvedamisel mõelda ja arutleda, et kui peost kutsutakse osa saama kõiki, siis kes on need kõik? Kas korraldaja on teinud oma ürituse ligipääsetavaks tõepoolest kõigile; kas on tähelepanu pööratud erivajadustega inimestele? Sageli peetakse ligipääsetavuse mõõdupuuks lifti või kaldtee olemasolu, ent vaegkuuljal on kaldteest vähe abi, kui ta ei ole just jalga nikastanud. Samuti kohtab suhtumist, et pimedal ei ole asja kunstisaali või tantsupeole, sest ta ju niikuinii ei näe. Kas ja kuidas saaksid erivajadusega inimesed aga osaleda tantsu-, laulu- ja pillirühmades? Mis hetkel me kaotame muudatusi tehes algupärase eheduse? Millisteks muutusteks oleme valmis, et erivajadustega inimestele oleks pärimus igakülgselt kättesaadav?
#000030
20.00 Ühistantsimine Folkloorinõukogu noortekoja eestvõtmisel
#000031
Folkloorinõukogu suvekoolis saab Folkloorinõukogu noortekoja eestvedamisel ühiselt tantsida ja tantsumõnu tunda. Tantsimisele tulevad erinevad vanad seltskonna- ja pärimustantsud. Igaüks võib julgelt ka oma pillid ja tantsud ühes võtta!
#000032
Tugitoolimatka käigus tutvustab Vahur Sepp metsloomade kombeid, suurkiskjaid läbi aegade ning selgitab looduses ja ühiskonnas toimuvate protsesside vahelisi seoseid. Saame teada, kuidas käituda metsas, tunda ära loomi ja linde ning lugeda nende tegevusjälgi. Lisaks põnevale ja arendavale ajaveetmisele annab loeng mõtlemisainet, kuidas inimese eluviis mõjutab loodust.
#000035
Folkloorinõukogu suvekoolis räägib ta hüpoteesist, miks pärimusega tegelemine on massidest tagasi tõmbunud. Selle põhjused pole mitte ainult väliste tegurite muutumises, vaid ka selles, kuidas me pärimuskultuuri täna serveerime. Tema oletuse taga on ühelt poolt teaduslik teadmine motivatsiooni kohta, mida täiendab ka kogemus, mis tegurid peavad tegevuses eelkõige PUUDUMA, et inimesed tahaksid kirglikult tegevusele pühenduda. Miks me paneme tegevustesse sisse hunnikute kaupa ebavajalikku, mis kipub inimesi tõrjuma, aga jätame need tegurid toetamata, mis tõmbaksid? Grete selgitab, mis need asjad võiksid olla.
#000038
Rahvakandle mängijate kaardistamise ja jäädvustamise töörühm
#000041