Eesti Lauljate Liit asus vahetult pärast 1923. aastal toimunud VIII üldlaulupidu ettevalmistama uut pidu. Organseerimist oli palju – vaja oli leida laulupeo pidamiseks sobiv paik, laiendada repertuaari valikut, korraldada koorijuhtide kursusi ja luua foorum muusika- ja laulupeoteemade aruteluks, mis sai teoks 1924. aastal, kui ilmuma hakkas kuukiri Muusikaleht. Uue repertuaari saamiseks kuulutati 1925. aastal välja võistlus, kuhu saabus 117 tööd. 7 auhinnatud ja 1 äramärgitud töö valiti ka laulupeokavva. Oldi rõõmsad, et eesti heliloojad olid puhkpilliorkestritele nii palju uut ja huvitavat muusikat kirjutanud, et laulupeokava sai kokku seada eesti autorite teostest. Juba pikemat aega teada-tuntud heliloojate nagu Miina Härma, Konstantin Türnpu, Aleksander Läte või Aleksander Thomsoni teoste kõrvale ilmusid noorte Tallinna Konservatooriumis õppinud heliloojate Tuudur Vettiku, Enn Võrgu ja Evald Aava helitööd.
#000002
Esimene päev algas rongkäiguga. Mere puiesteelt suunduti Kadrioru lossi juurde, kus tervitati riigivanemat koos riigikogu ja valitsuse liikmetega. Pärast seda suunduti Russalka juurest Lasnamäe alusele heinamaale ehk kohta, kus tänagi laulupidusid peetakse. Vahetult enne pidu oli sinna Karl Burmani kavandi järgi rajatud laululava 15 000 lauljale. Üldjoontes püsis laululava samasugusena kuni 1950. aastate lõpuni, mil alustati Alar Kotli projekti järgi uue lauluväljaku rajamist.
#000003
Peo ajal pöörati taas tähelepanu kontserditele ja etendustele. Vabaõhuetendusena mängis Draamastuudio lauluväljakul Sophoklese draamat “Antigone” ja Artur Adsoni “Toomapäeva”. Kolmel korral kanti ette Georg Friedrich Händeli oratoorium “Messias”. 30. juuni õhtul toimus Ilopüha ehk omakultuuri pidu. Rahvatantsijad tantsisid folkloorseid tantse “Viru polka”, “Labajalg”, “Eideratas” ja “Räditants”. Esinema olid kutsutud ka rootsi rahvatantsijad.
#000005
Eesti iseseisvusajal peetud laulupeod olid tähtsad rahvuslikku ühtsustunde loomisel ja hoidmisel. Sellest kirjutas “Laulupeo albumis” hästi laulupeo üldjuht Juhan Aavik: “Laulupeod on sündmused, mis kõige rohkem arendavad seda ideelist tungi, rahvuslikku ühistunnet ja hingelist puhastust, sest siin astuvad tegevusse tunded kõige paremal, ilusamal, puhtamal kujul, inspireeritud võimsa, vaimustava ühislaulu kaudu muusikast – sellest hingelisemast ja mõjuvamast kunstiavaldusest.”
#000006
kell 10 – G. F. Händeli oratooriumi “Messias” ettekanne Kaarli kirikus
kell 16 – III kontsert
#000010