Enamikus Eesti paikades valdavalt ilusale tarkusepäevale järgnes paar pahura moega septembripäeva, mille jooksul jõudis tuul mõnelgi pool tublisti puid tuuseldada. Fotol on Toila-Oru park 4. septembri ennelõunal.
#000001
Sellele väga längu kasvanud saarvahtrale jäi lõppev suvi viimaseks.
#000003
... ja neist lahkunud prisked beebid.
#000005
Elukutselise teaduse töömailt keskendub septembri Horisont eeskätt küberneetikute tegemistele, sest KübI ehk Tallinna tehnikaülikooli küberneetika instituut tähistab augustis-septembris 50. sünnipäeva. Juubelijuttu on toimetaja Rein Veskimäe ajanud nelja direktoriga – Hillar Abeni, Ülo Jaaksoo, Jaan Penjami ja Andrus Saluperega. KübI kõnelabori teadlased Einar Meister ja Tanel Alumäe tutvustavad põhjalikumalt „Kuidas arvuti kuulab ja kõneleb”. Et masin suudaks seda ka eesti keeles, selle nimel KübI foneetika ja kõnetehnoloogia laboris tegutsetaksegi.
#000007
Võimaluse hobi korras ja vabatahtlikuna tippteaduses kaasa lüüa on aga toonud internetiajastu. Horisondi huviorbiidis on seekord peamiselt täheteadus, kus astronoomide käsutuses on tänapäeval rohkem andmeid kui kunagi varem. Amsterdami ülikooli arvutusteaduse magistrant Jürgen Jänes tutvustabki, kuidas teadlased on kaasanud nende töötlemisse interneti-vabatahtlikud.
#000008
Andrus Mölder vaatab, mis on saanud Ameerika Ühendriikide indiaanlastest. Muu hulgas selgub tekstist seegi, mida tähendab pealkiri „Wolastokukist läbi Numunuu Sookobitu Továngari”. Arheoloog Ester Oras kirjutab „Muinasesemete hindamatust (info)väärtusest” ehk sellest, miks üksnes ese ja kontekst käsikäes suudavad jutustada loo möödunud aegadest. Muinsuskaitse edendamist peavad silmas ka hiljuti Riigikokku saadetud muinsuskaitseseaduse muudatusettepanekud.
#000009
Vello Mässi teemaks rubriigis „Lippude lehvides mere põhja” on „Leedu Vabariigi esimene sõjalaev”, mille vraki eestlased merepõhjast üles leidsid. Hendrik Relve annab ülevaate, kes on „Vaalad, maailmamere hiiud”. Tiit Kändler tutvustab pealkirja all „Tillukese kärbse võidukas lend”, missugune on äädikakärbse roll nüüdisbioloogias.
#000010
Ka vihma tuli sel suvel Eesti keskmisena päris palju – 254 mm (norm on 208 mm). Pingereas sajuseimad aastad on aga 1998 (354 mm), 1978 (318 mm) ja 2008 (315 mm).
#000019
Milline tuleb talv? „Otsustage ise. Põuastele, kuumadele 1992. ja 1999. aasta suvedele järgnesid väga soojad talved; samasugusele 1939. aasta suvele aga väga külm talv. 1870. aasta suvi oli igati normaalne; samas tuli talv 1870/71 rekordiliselt pakaseline,” märkis Kallis.
#000022
Valitsus kiitis 9. septembril heaks kalapüügiandmete esitamise korra muudatused. Eesmärk on saada parem kontroll kalakoguste üle, mis on püütud kutselise kaluri kõigi püügivahenditega.
#000024
Maavald soovib hiied maamaksust vabastada
#000028
Muu hulgas taotletakse, et looduslikud pühapaigad vabastataks maamaksust samamoodi kui võõrsilt tulnud usundite pühakojad; suitsusaun ja hiied esitataks UNESCO kultuuripärandi nimistusse; kaotataks riigipalgaliste pastorite ehk kaplanite ametikoht ning võimaldataks igal aastal valida teatav arv päevi isiklike (usu)pühade tähistamiseks.
#000030
Koda juhib pöördumises tähelepanu, et Eesti riik on süveneva usuvabaduse ja inimõiguste rikkumise teel, mis põhjustab kodanike võõrandumist võimust ja süvendab ühiskonna tasakaalutust. Riigi- ja omavalitsusasutused on põhiseaduse vastaselt asunud rahastama ja korraldama usulist pööramist ning loonud olukorra, kus mittekristlasi koheldakse nende maailmavaate alusel ebavõrdselt.
#000032
Riigikontroll üllitas 14. septembril pressiteate oma vast lõpetatud auditi kohta, milles on leitud, et riigimetsa majandaja RMK raiub „riigimetsa parimat osa, vanu metsi viljakatel muldadel, hoogsamalt, kui sellelaadne mets jõuab end taastoota ehk jõuda samasuguse raieküpse vanuseni”.
#000035
See vähendab võimalusi, et ka tulevased põlvkonnad saavad riigimetsa majandada niisama tulukalt, kui see on praegu: lageraiete pindala viljakates metsatüüpides on suurem, kui keskealisi metsi vananeda jõuab.
#000036
Väljaspool kaitsealasid olevate metsade viljakamates metsatüüpides kaovad senise raiemahu korral vähem kui 20 aastaga vanad kuusikud (90-aastased ja vanemad) ning vanad haavikud (40-aastased ja vanemad).
Vähem kui 30 aastaga saaksid otsa vanad kaasikud (70-aastased ja vanemad). Parem on olukord vanade männikutega (100-aastased ja vanemad), kuid ka need lõpeksid vähem kui 50 aastaga. Lageraiet lubavaid vanuseid on juba korduvalt alandatud ja praegu raiutakse järjest nooremaid ja peenemaid metsi.
#000037
Kaitsealuste metsade vananemine ei suuda korvata viljakate vanade puistute pindala vähenemist majandatavates metsades, ehkki rangelt kaitstava metsamaa pindala suurenes oluliselt sajandivahetusel ja selle kümnendi esimesel poolel.
#000038
Auditile saadetud vastuses ei nõustunud keskkonnaminister mitte ühegi riigikontrolli järelduse ega ettepanekuga ja on seisukohal, et riigimetsade majandamine on jätkusuutlik.
#000040
„Keskkonnatelk” jätkab traditsioonilises stiilis looduse- ja keskkonnateemade arutamist ja uurimist Vikerraadios raadiomagasini „Huvitaja” ühe osana.
#000047
Keskkonnaameti väljaantava Keskkonnahariduslehe sügisnumbrist saab lugeda Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kaudu rahastatava keskkonnahariduse süsteemi käivitumisest Eestis ning Tartu keskkonnahariduskeskuse ja TÜ loodusmuuseumi pakutavatest õppeprogrammidest.
#000050
Keskkonnaharidusleht ilmub kaks korda aastas nii eesti- kui ka venekeelsena. Leht on mõeldud koolijuhtidele, õpetajatele, looduskeskuste juhendajatele ja teistele huvilistele. Sügisene Keskkonnaharidusleht on otsepostitusega saadetud kõigile Eesti üldhariduskoolidele.
#000052
Keskkonnahariduslehega saab tutvuda ka keskkonnaameti kodulehel 
#000054
Euroopa ökoturismi arendajad hakkavad Pärnus nõu pidama
#000059
Toila-Oru mõisast on teadagi alles vaid park, aga see on kenasti korras.
#000064
Ontika mõisa peahoone puhkab Okasroosikese und.
#000065
Rikutud keskkonna hinnaga jõukaks saanud vald on Maidla mõisakooli väga uhkeks ennistanud.
#000069
... kui üksikud säilinud jupikesed mõisakompleksist.
#000073