Suurte disainerite saladus täiusliku lehe paigutuse jaoks
#000000
Oma raamatus «Uus tüpograafia», Jan Tschichold väidab, et on jõudnud eksimatuks meetodiks a täiuslik lehe kujundus. Tegelikult oli selline meetod olemas juba ammu enne arvutite, ajakirjanduse ja mõõtühikute ilmumist.
#000002
1 Salajane kaanon ja lehe harmoonia2 Mis on ideaalne leht?3 Kuidas aga selle kompositsioonini jõuda?
#000003
Salajane kaanon ja lehe harmoonia
#000004
Veel keskajal olid raamatud luksusobjekt, mis oli reserveeritud aadelidele ja vaimulikele, kuna nende tootmine võttis aastaid.
#000005
Need objektid olid kirjutanud mungad -write-, kes lõi süsteemi ideaalse raamatu kujundamiseks. Nii valmistasid nad salajase kaanoni põhjal oma valgustatud käsikirjad, võttes arvesse harmooniat ja ühtsust tekstiplokkides ja lehel, millel elemendid olid.
#000006
Kaanon, mida kasutab keskaegsed kirjatundjad oli nii keerukas, et aastaid hiljem kaasaegsed disainerid avastasid selle iseseisvalt uuesti ja nägid, et nad jagasid samad põhimõtted kui nende esimeste graafiliste tükkide omad.
#000007
Nüüd näitame teile lühikeste ja lihtsate sammudega suurepäraste toimetuskujundajate saladust.
#000008
Alustame lihtsa lehe analüüsimisest ilma juhenditeta ... Näeme, et sellel on plokk, mis hõljub lehe ülemise keskosa suunas. See võimaldab käsitsemiseks piisavalt ruumi. Samuti näeme ruumi tekstiplokkide jaoks, mis võimaldab meil säilitada sujuvat lugemisrütmi.
#000009
Nüüd näeme eelmisele põhilehele rakendatud Villard de Honnecourti diagrammiga loodud juhendeid. See on 2: 3 skeem, mida Tschichold oma raamatus kasutada soovitab.
#000010
Tekstiploki ilu on paigas, suuruses ja suhetes sellel lehel, millel see on.
#000011
Näidatud kaanon mitte ainult positsioneerib tekstiploki lehe täiuslikus ruumis. See tagab ka täiesti tervete ühikute olemasolu. Need üksused võimaldavad meil töötada moodulvõrguga, hõlbustades paigutust.
#000012
Ükskõik kui suur leht on, saate alati 9 × 9 ruudustiku. Koosneb tekstiplokist 1/9 ülemisest ja sisemisest veerist ning 2/9 alumise ja välimise veerise suunas
#000013
Kuidas aga selle kompositsioonini jõuda?
#000014
Selgitame, kuidas see juhtub ... Moodul on ruudustik, mis on lahtri lahter. Esiteks on meil proportsioon olemas 2: 3. Marginaal interjöör on osakaal 2 osa 3-st võrreldes ülemise marginaaliga. Teisest küljest on alumine veeris ja välimine kaks korda suurem. Nii et varu väljas on 4/9 ja põhi 6/9.
#000015
Kuid mitte ainult, et lehel on Mõlemal lehel olevate tekstiplokkide kaugus on sama. Ja kui seda oleks vähem, on meil tekstiploki kõrgus, mis võrdub lehe laiusega
#000016
Järgige neid samme pildil oma lehe küljenduse tekstiploki loomiseks:
#000017
Artikli sisu järgib meie põhimõtteid toimetuse eetika. Veast teatamiseks klõpsake nuppu siin.
#000018
Täielik tee artiklini: Loominguline võrgus » Üldine » Graafiline disain » Suurte disainerite saladus täiusliku lehe paigutuse jaoks
#000019
Jäta oma kommentaar Tühista vastus
#000020
Sinu e-postiaadressi ei avaldata. Kohustuslikud väljad on tähistatud *
#000021
Andmete eest vastutab: Miguel Ángel Gatón
Andmete eesmärk: Rämpsposti kontrollimine, kommentaaride haldamine.
Andmete edastamine: andmeid ei edastata kolmandatele isikutele, välja arvatud juriidilise kohustuse alusel.
Andmete salvestamine: andmebaas, mida haldab Occentus Networks (EL)
Õigused: igal ajal saate oma teavet piirata, taastada ja kustutada.
#000023
Ma ei teadnud seda teooriat ega metoodikat ning tõel polnud sellel mingit mõtet. Minuga juhtub sama asi nagu logo kuvamisel ruudustikus .. mitte sellepärast, et logo või lehe kujundus reageeriks ruudustikule või superhinnatud metriline loogika saab olema hea. On kohutavaid, halvasti lahendatud logosid, mis panevad need ruudustikku ja koos nendega "õigustavad", et see on hea kujundus, kuna sellel on "loogika". Sama juhtub ka selle näidislehega. Ma arvan, et see leheettepanek on paberi raiskamine, see ei kasuta lehte ära ja veel hullem, see jätab klotsid raamatu keskele väga tihedalt üksteise kõrvale, kui tegelikus elus on raamatu täitmine või õmblemine alati võtab ruumi selle ala lugemiseks (kui see asub väga keskel, peate raamatu maksimaalselt avama, et lugeda keskuse lähedal asuvaid sõnu) ... Teisest küljest ei räägi see fondi suurus või reavahe, sest kui mõtleme ploki suurusele, peame need aspektid lahendama, et teada saada, mitu sõna teie blokis on rea kohta ja mitu rida teie lehel on, et kogemust täiendada ja olla oskab seda hinnata nii heaks kui halvaks ... Igatahes. Ma arvan, et see on väga loogiline lähenemisviis, kuid nad unustavad, et raamatu lugemine on kogemus, mida inimene saab esemega. See pole lihtsalt "millegi nägemine", vaid ka suhtlemine sellega. Tervitused
Olen Brunoga koos. Nagu igas teoorias, on ka aeg katsetamiseks ja harjutamiseks.
Tegelikkuses tähistab stiil ja kasutatavus ka piire ja tegelikkust.
#000024
Ma ei teadnud seda teooriat ega metoodikat ning tõel polnud sellel mingit mõtet. Minuga juhtub sama asi nagu logo kuvamisel ruudustikus .. mitte sellepärast, et logo või lehe kujundus reageeriks ruudustikule või superhinnatud metriline loogika saab olema hea. On kohutavaid, halvasti lahendatud logosid, mis panevad need ruudustikku ja koos nendega "õigustavad", et see on hea kujundus, kuna sellel on "loogika". Sama juhtub ka selle näidislehega. Ma arvan, et see leheettepanek on paberi raiskamine, see ei kasuta lehte ära ja veel hullem, see jätab klotsid raamatu keskele väga tihedalt üksteise kõrvale, kui tegelikus elus on raamatu täitmine või õmblemine alati võtab ruumi selle ala lugemiseks (kui see asub väga keskel, peate raamatu maksimaalselt avama, et lugeda keskuse lähedal asuvaid sõnu) ... Teisest küljest ei räägi see fondi suurus või reavahe, sest kui mõtleme ploki suurusele, peame need aspektid lahendama, et teada saada, mitu sõna teie blokis on rea kohta ja mitu rida teie lehel on, et kogemust täiendada ja olla oskab seda hinnata nii heaks kui halvaks ... Igatahes. Ma arvan, et see on väga loogiline lähenemisviis, kuid nad unustavad, et raamatu lugemine on kogemus, mida inimene saab esemega. See pole lihtsalt "millegi nägemine", vaid ka suhtlemine sellega. Tervitused
#000025
Olen Brunoga koos. Nagu igas teoorias, on ka aeg katsetamiseks ja harjutamiseks.
#000026
Tegelikkuses tähistab stiil ja kasutatavus ka piire ja tegelikkust.
#000027
Uudised teie e-kirjasSaate Creativos Online'i uusimad uudised oma e-posti aadressile
#000028