Loimurid on kummalised loomad. Nad on küll nii väikesed, pikkuselt enamasti alla millimeetri, et nende kummalisus ei hakka hästi silma, aga see-eest tuleb nüüd välja, et nad on veel palju kummalisemad, kui seni arvata osati.
#000005
Tuleb välja, et loimurite genoomis on ülirohkelt võõr-DNAd, palju rohkem kui teadaolevalt ühelgi teisel loomal. Sellise avastuse on teinud Ameerika Ühendriikide Põhja-Carolina ülikooli teadlased eesotsas Thomas Boothbyga, kes kirjutavad sellest Ühendriikide teadusakadeemia toimetistes.
#000006
Loimurid näevad pealiskaudsel esmapilgul välja nagu tüüpilised neljajalgsed loomad. Kuid tähelepanelikul vaatlusel on neil jalgu lausa kaheksa. Peale selle on loimurid erakordselt vastupidavad äärmuslike tingimuste suhtes. Kosmoses tehtud katsetes on ilmnenud, et nad võivad püsida vaakumis elus kümme päeva. Loimuri võib vabalt ka aastaks või kümneks -80 °C kraadi juures külmutada ja juba 20 minutit pärast üles soojendamist hakkab ta jälle ringi loimama, nagu poleks midagi juhtunud.
#000007
Nüüd selgub Boothby ja kolleegide tööst, et enam kui kuuendik loimuri DNAst – 17,5 protsenti – on saadud teistelt liikidelt. Teadlastel polnud aimugi, et mõne looma genoomis võib olla võõr-DNAd nõnda palju. Enamasti on loomadel võõrast päritolu geene alla ühe protsendi.
#000008
Loimurid on võõraid geene üle võtnud peamiselt bakteritelt, aga ka taimedelt, seentelt ja arhedelt. Teadlased oletavad, et suur võõrgeenide hulk võib olla kuidagi seotud loimurite erakordse vastupidavusega. Selle kasuks räägib asjaolu, et paljud bakterid, kelle seas on niinimetatud horisontaalne geeniülekanne väga levinud, on samuti äärmuslike olude suhtes väga vastupidavad ja pidanud meie maakeral vastu miljardeid aastaid.
#000009
Viimastel aastatel on teadlased horisontaalset geeniülekannet ehk keskkonnast pärit geenide genoomi lõimimist avastanud üha enam. Mõnegi teadlase arvates ei peakski me seepärast enam rääkima eluslooduse põlvnemispuust, vaid hoopis põlvnemisvõrgust.
#000010
Mis hukutab maailma kõige vastupidavamad loomad?
#000011
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000012
Loimurid muudavad end põua trotsimiseks klaasjaks
#000013
Jutt kurjast koeratõust on liigne lihtsustus
#000014
Maakera sisetuum võib olla hakanud teistpidi pöörlema
#000015
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000017
Uuring selgitas metsapõlengute mõju mullaelustikule
#000018
Fosforikriis ajab seened väetist kaevandama
#000019
Kevadsooja pelgavad kalurid ootavad pingsalt kormoranide heidutamise luba
#000021
Aasta linnu arvukus on 20 aastaga langenud üle poole
#000022
Hiljuti silmatud metslemmingut leiab juba Eesti igast nurgast
#000023
Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia
#000024
Uuring: saba koera tõepoolest ei kergita
#000026
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000028
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000029
Poole sajandiga võivad kaduda kohanimedest pea pooled
#000030
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000033
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000035
Kas ööliblikat peibutasid tõesti Ronaldo pisarad?
#000036
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000037
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000039
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000040