Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Millest mõni tudeng vabatahtlikult ei räägi
#000003
Tauno Rubin arvab, et sissejuhatav loeng erivajadustest oleks kasulik kõigile õppijaile. Fotod: Annika Poldre
#000004
Tartu ülikooli Pärnu kolledži sotsiaaltöö ja rehabilitatsiooni korralduse eriala tänavu kevadel lõpetanud Tauno Rubin tegi oma lõputöö erivajadustega üliõpilaste toetamisest. Nagu tehtud uuringust selgub, pole psüühilise erivajadusega üliõpilaste mured kuigi tuntud ja asjaosalised ise ei kipu neist kõnelema.
#000005
Tauno Rubiniga räägime tema lõputööst Pärnu Raeküla Vanakooli keskuses, kus kõrgkoolidiplomiga Rubin tegeleb noortega. Võimalike teemade seast valikut tehes tundus kõige köitvam „Õpikeskkonna uuring psüühilise erivajadusega üliõpilaste toetamisel Tartu ülikooli näitel“. „Kuna olen ka ise psüühilise erivajadusega, oli huvitav teada saada, kuidas läheb teistel õppijatel,“ põhjendas ta.
#000006
Töös on võrdlusi ja viiteid üliõpilaste vaimse tervise ja
õppetöö seostele teistes riikides. Algul mõtles autor, et kõige
igavam osa on kirjanduse otsimine ja lugemine. Kuid see kujunes
huvitavaks, sest seda tehes avastas ta samu probleeme mitmel pool
maailmas, olenemata riigist või inimese rahvusest.
#000008
Pealtnäha tundub psüühilise erivajadusega tudeng nagu iga
teinegi. Õppejõududele pead oma tervise seisundit pidevalt
tõestama, nendib Rubin. Oma tervisest teavitamise kohta on näiteks
kirjutatud: „Ei ole tungivat vajadust olnud. Vabatahtlikult ei
räägiks.“ Kuid leidub ka selline kommentaar: „On tegelikult
põhjus ja vajadus hetkel, et peaksin õppejõudu teavitama, aga ma
pole suutnud seda teha. Ärevus ei lase.“
#000011
Varjatud tervisehädast teadasaamine on tekitanud mitmesuguseid
emotsioone, kirjutavad üliõpilased. Kõige tähtsamaks peavad nad
seda, et nende murest teadasaamine ei tekitanud negatiivseid
ilminguid õppejõududes ega kaasüliõpilastes. Suhtumine oli pigem
#000014
Tartu ülikoolis tegutsevad üliõpilaspsühholoog ja
erivajadustega tudengite nõustaja. Esimese olemasolust teatakse
rohkem, kuid tema poole pole keegi vastanuist pöördunud, sest
enamasti saadakse abi oma psühhiaatrilt ja psühholoogilt, kelle
vastuvõtul käiakse järjekindlalt. TÜ erivajadustega üliõpilaste
nõustaja poole pöördunud on saanud oma probleemile lahenduse ning
#000015
Tegevus kooliõpilastega on Tauno Rubini sõnul väsitav, kuid annab õhtuks hea enesetunde.
#000017
Arvamustest selgub soov, et üliõpilaspsühholoogi teenus, mis on
praegu kättesaadav vaid Tartus, peaks olema igas TÜ õppeasutuses –
vastanud on TÜ-st, Narva ja Pärnu kolledžist ning Viljandi
#000018
Rubin viitab TÜ-s 2018. a tehtud E. Käo bakalaureusetööle
erivajadustega üliõpilaste õpikogemustest Tartu ülikoolis. Selles
on mainitud, et õppejõud ja õppeosakond ei tea erivajadustest ega
erivajadustega õppija õigustest suurt midagi (lk 38). Siiski peavad
üliõpilased ise teadma oma õigusi õpikeskkonna kohandamise
#000019
Suvel ei olnud selleks aega, nüüd on Rubin oma töö värskelt
üle lugenud. Ta arvab, et peaks ettepanekud saatma ülikooli
erivajadustega inimeste nõustajatele ja Pärnu kolledžile. Ehk
saaks järgmisel õppeaastal mõnda neist ellu rakendada.
Kaastudengite ja õppejõudude eelarvamuste vähendamiseks võiks
ülikoolis olla kõigile sissejuhatav kohustuslik üldaine
erivajadustest. „Nendega võib igaüks mingil ajal kokku puutuda,“
#000020
Kuna vanemate inimeste eelarvamusi on tema meelest raske muuta,
tahab ta lastele erivajadustest rohkem teadmisi anda. Selleks avaneb
võimalus novembris toimuval noorsootöö nädalal. Siis plaanib
noorsootöötaja valgustada keskuses õpilasi erivajadustega inimeste
teemal ja kutsuda neid rääkima sellest, kuidas nad hakkama saavad.
Ise veidi viipekeelt õppinuna tahab ta sedagi lastele ette näidata.
#000021
„Ega lastega väga lihtne ole,“ ütleb ta oma töö kohta.
Keskusesse tulevad pärast koolitunde peamiselt 7–15-aastased.
Neile tuleb leida sobiv tegevus vastavalt nende arenguastmele. „Lähen
siit õhtul tihti väsinuna, jõuan koju, vaatan tund aega lakke. Aga
siis tuleb päevane tegevus meelde – lastega oli tore –
ja väsimus kaob. Sel õhtul teen kodus paari tunniga rohkemgi ära
kui mõnel vabal päeval,“ räägib ta.
#000022
Tauno Rubin on kaasatud õiguskantsleri juures tegutseva puuetega
inimeste nõukoja tegevusse. Seal tahab ta kaasa rääkida hariduse
#000023
„Minu poole pöörduvad erivajadusega üliõpilased
õppekorraldusega seotud küsimustega,“ kirjutas Rzayeva,
„sooviga saada kohandusi või vahendeid õppetöös osalemiseks,
aga ka psüühiliste probleemidega, mis on
seotud isikliku või akadeemilise eluga. Sagedasemad mured
osaleda ja suhtlusest õppejõudude ning
kaasüliõpilastega. Minu poole on pöördunud ka mõned üksikud
#000026
2018/2019. õa andis TÜ-le oma erivajadusest teada 115
üliõpilast. 2019/2020. õa andmete põhjal on üle
130 üliõpilase taotlenud stipendiumi ja
s.o need, kes on oma erivajadusest teada andnud. Kuid see arv pole
#000027
Erivajadustega üliõpilase nõustaja teenus on Tartu ülikoolis
#000028
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000029
Koolid tähistasid eesti kirjanduse päevaSkaalameetod sobib iga õpetaja meetodivaramusseMeediapädevuse arendamine aitab hoida ajakirjandusvabadustInterneti rämps tuleb kooli kaasaAnna noortele võimalus ja nad teevad ära
#000032