Eesti tervishoiu tulevik. Stsenaariumid aastani 2035
#000000
Arenguseire Keskuse raportis tuuakse välja määramatud tegurid, mis mõjutavad Eesti tervishoiu tulevikku ja luuakse neli Eesti tervishoiu stsenaariumi aastani 2035.
#000001
Eesti inimesed elavad varasemast kauem, kuid terviseprobleemidega – eestlaste oodatav eluiga on Euroopas kõige enam kasvanud, mida ei saa aga öelda tervena elatud aastate arvu kohta.
#000002
Ennetuse roll peab tulevikus suurenema, sest pooled surmad tulenevad inimeste tervisekäitumisest. Tervisekahjude ennetamisest saadav potentsiaalne pikaajaline tulu on kordades suurem kui haigekassa lisarahavajadus üldisele tervisekindlustusele üleminekuks või riigi finantseeritavate teenuste valiku laiendamiseks.
#000003
Kui üldine tervisekindlustus läheks praeguse kulutaseme juures maksma ligikaudu 79 miljonit eurot aastas, siis näiteks alkoholi tõttu kaotsiminevaid eluaastaid 20% vähendades kasvaks inimeste heaolu ja riigi tulud aastas kokku 10 korda enam.
#000004
Vastutus tervise eest peab liikuma aina rohkem inimestele endile. Selleks tuleb neid võimestada – parandada tervisekirjaoskust ja tervisealaste digirakenduste kasutamise oskust, võimaldada turvalist andmejagamist ning arendada andmepõhist ennetussüsteemi.
#000005
Tervishoius tõuseb aina rohkem esile alarahastus, sest tasapisi realiseeruvad pikaajalised trendid – vananev rahvastik ja töövormide muutumisega seotud maksutulude vähenemine. Seega kasvavad kulud kiiremini kui tulud. Lisaks on probleeme sellega, et Eestis on märkimisväärne hulk ravikindlustamata inimesi, pikad ravijärjekorrad, inimese suur omaosalus ja õdede puudus.
#000006
Riigi tähtis roll on tagada turvaline ja andmekaitsega kooskõlaline andmevahetus meedikute ja patsientide, era- ja avaliku sektori, tervise- ja sotsiaalvaldkonna ja teiste oluliste osapoolte vahel ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga seonduvate mõjude hindamine ja probleemide ennetamine. Julgemalt on vaja liikuda üksikute raviteenuste rahastamiselt kogu ravitulemuse rahastamise suunas.
#000007
Tuleviku tervise mõttes on parim stsenaarium see, kui inimesed oskavad ja soovivad tervislikumalt käituda, mida toetavad:
#000008
üldine tervisekindlustus;riigi rahastatavate teenuste valiku laiendamine;ennetuse ja ravi uued tehnoloogilised ja andmepõhised lahendused;inimeste motivatsiooni suurendamine oma tervise hoidmisel;üksikteenuste rahastamise asendamine diagnoosipõhise ravitulemuse rahastamisega.
#000009
Erinevad stsenaariumid aitavad mõista, millised võiksid olla riigi ja ühiskonna praeguste valikute tulemid aastakümnete pärast.
#000010
Stsenaarium on baasstsenaarium ehk olukord, kus tervisekindlustussüsteemis muutusi ei tehta ning haigekassale lisatulusid ei leita. Sel juhul jõuab haigekassa eelarve 2035. aastaks 900 miljoni euro suurusesse defitsiiti. Rahvastiku tervisekindlustusega katvus ei laiene ja täiendavaid riigi poolt kaetavaid teenuseid ei lisandu. Rahvatervise olukord halveneb ning inimeste keskmine omaosalus kahekordistub.
#000011
Pragmaatiline maailm ja Pool rehkendust
#000012
Stsenaariumid pakuvad välja säästlikumaid võimalusi kindlustuskatte laiendamiseks ja kaetavate teenuste valiku avardamiseks, mis siiski suurendavad riigi kulusid baasstsenaariumiga võrreldes. Rahvatervise olukorra keskmine paraneb, kuid tervisealane ebavõrdsus võib süveneda. „Pragmaatilises maailmas” juurutatakse kõrge omaosaluse katmiseks erakindlustust, mis suurendab inimeste motivatsiooni oma tervise hoidmisel, sest sellest sõltub kindlustusmakse.
#000013
Stsenaarium annab parima tulemuse rahvatervise jaoks, viiakse sisse üldine riiklik tervisekindlustus ning laiendatakse oluliselt kaetavate teenuste valikut. Sel juhul vajab tervishoiusüsteem baasstsenaariumiga võrreldes lisaraha veel ligikaudu 200 miljonit eurot aastas.
#000014
Tervishoiusüsteemi tulude suurendamise peamised võimalused on:
#000015
omaosaluse kasv;erakindlustus;sotsiaalmaksu tõstmine või maksubaasi laiendamine;täiendavad eraldised riigieelarvest muude maksutulude arvelt.
#000016
Tervishoiu rahastamine tuludega seotud maksudest tähendab, et süsteemi rahastavad enim jõukamad inimesed. Tervishoiu rahastamine tarbimisega seotud maksudest või omaosalusest tähendab, et süsteemi rahastavad enim madalama sissetulekuga inimesed.
#000017
Soovid püsida kursis maailma ja Eesti suundumustega? Kord kuus saadame uudiskirja tellijatele ilmunud uuringud, raportid, blogipostitused. Uudiskirjas tutvustame ka trendiraporti “Pikksilm” uusi artikleid, mis keskenduvad põhjalikumalt mõnele olulisele suundumusele.
#000019
Vaata järele! Veebiseminar: Mida teha tervisekassa tulevase puudujäägiga?
Eesti tervisekassa eelarve puudujääk ulatub 900 miljoni euroni aastaks 2035 ning defitsiiti jõuab eelarve juba ülejärgmisel aastal tähtajalise lisarahastuse kadumisel, juhtis Arenguseire Keskus tähelepanu oma raportis „Eesti tervishoiu tulevik. Stsenaariumid aastani 2035“.
#000020
Eesti tervisekassa eelarve puudujääk ulatub 900 miljoni euroni aastaks 2035 ning defitsiiti jõuab eelarve juba ülejärgmisel aastal tähtajalise lisarahastuse kadumisel, juhtis Arenguseire Keskus tähelepanu oma raportis „Eesti tervishoiu tulevik. Stsenaariumid aastani 2035“.
#000021
Aastaraamat: Eesti maksusüsteem ei pea tulevikukulutustele vastu
Magnus Piirits: Hambaravi hüvitamine teeks tervishoiu kolmandiku võrra kättesaadavamaks
#000022
Toompea 1 (Komandandi maja), Tallinn
#000023