Nagu igas sootsiumis, on ka Elva kogukonnas ette tulnud tõuse ja mõõnu. Kindlasti on tähtsateks tõusudeks olnud jaamaküla saamine aleviks ja alevi saamine linnaks. Sest mõlema sündmuse nimel on Elva rahvas oma asumi heaks palju vaeva näinud. 1.juulil 1923 anti Elva jaamaasulale alevi õigused.
#000002
„Tänapäevani on säilinud kolm tugevamat ehitist, mis olid olemas juba ammu: hobupostijaama-, Uderna kõrtsi- ja Piilbergi värskelt valminud kauplusehoone. Kõik Riia maantee ääres, umbes veerandkilomeetrise vahemaaga. Neile lisaks võiks veel nimetada kellegi Wingi hurtsikut, mis oli püstitatud jõe äärde, Kraavi talu lähedusse, praeguse Piiri tänava rajooni...
#000009
„Umbes samal ajal Kolbergiga ehitas tema vastu oma maja Vornik, pisut hiljemini samale tänavale – Pihlik, pagar Metski, lihunik Metsalind ja vast mõni teinegi.
#000013
Praegusel Tööstuse tänaval oli juba enne 1900.aastat oma maja püstitanud keegi Anderson (ta nahaparkali sugulane ei olnud – K.H.), keda rahvasuu hüüdis Põrgu-Kaarliks. Koidu tänavale, Kraavi talu metsaservale, olid üksteise järele rajanud oma kodud Beek, Aidak, Paal ja Sild.
#000014
Idas, Otepää teel alevi piiri ääres, asus esimene „mats“ (Tuhkur) jällegi talumaale ja tema naabrusse ehitas varsti koguni selline „saks“ kui dr.Kengsepp“.
#000015
„Elva jaama läheduses seisab Bokovnevi maja, Väikejärve ääres Mondsoni maja, selle vastas üle tee Jekimovi maja ja ida poole raudteed sama Jekimovi teine maja“ .
#000016
„Praeguses süda-Elvas, Kesk tänava rajoonis, elab oma majas esimene „alamast soost“ asunik – endine Mäe-Arbi rentnik Paurson. Tema elamu järele on kerkinud üle tee Valtri ja Mälkovi majad“.
#000017
Juba eksisteeris Kesk tänaval uhke hotell-võõrastemaja „Elwa“
#000021
1908.aastast alates oli olemas asumi peatee – Kesk tänav ehk Elva raudteejaama ning Uderna kõrtsi ühendav kivitee, täpselt 1 kilomeeter pikk.
#000023
Turule lisaks tegutsesid veel mitu asutust, mis lausa linnale sobiks. Redlich pidas apteeki. Jüri Antoni majas oli avatud postijaoskond. 5.märtsil 1922 asutatud Elva Haridusselts võttis otsuse avada asula esimese raamatukogu.
#000024
Juba kümme aastat tegutses Elvas, üle-raudtee piirkonnas Vasara majas oma algkool. 1922.aastast alates hakati kooliks ümber ehitama vana postijaama.
#000025
12.juulil 1923 võeti vastu volikogu kodukord ja alevi teise poolaasta eelarve. Tulud plaaniti saada trahterimaksust ja kulutada otsustati need põhiliselt kooli ülalpidamiseks.
#000030
Ka raekojale polnud keegi aegsasti mõelnud. Elva sai mõneks ajaks hulkuva volikogu. Käidi koos küll koolihoones, küll Tuletõrjemajas. Siis üüriti mõneks ajaks korter Kesk tänaval.
#000031
Alevi juhtkonna üheks esmasammuks sai Meeri mõisniku üheteistkümne suvemaja võõrandamine praegusel Kalda tänaval alevi kasuks.
#000034