„Venemaa sõda Ukraina vastu on teinud tahtliku väärinfo levitamise igapäevaselt eriti nähtavaks. Me kõik peame ise igapäevaste meediatarbijatena olema ettevaatlikud ja tähelepanelikud,“ ütles Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht Vivian Loonela.
#000002
Täna, 28. oktoobril toimuv desinformatsiooni aastakonverents „Kuidas võita infosõda koolis?“ keskendub viisidele, kuidas takistada vaenuliku väärinfo levikut Eestis. Konverentsiga lõpeb oktoobris toimuv üle-eestiline meediapädevuse kuu. Konverentsi on võimalik jälgida mitmest veebikanalist ja läbi Worksup keskkonna venekeelsena.
#000003
„On äärmiselt oluline, et ka koolis räägitaks, mis vahe on uudisel ja väärinfol, milline on meedia roll mitmekesisuse ja vabaduse toetamisel. Desinformatsiooni aastakonverents annab hea ülevaate Euroopa Liidu tegevusest infosõjas ning kuidas võidelda nendega, kes sõja kohta väärinfot levitavad,” lisas Vivian Loonela.
#000004
Eesti Rahvusraamatukogu meediapädevuse spetsialisti Eva Ladva sõnul süvendab Venemaa sõjaline rünnak Ukrainas infokonfliktide ohtu ka Eestis. „Vabasid ühiskondi püütakse lõhestada vaenulikke narratiive levitades. Sõltuvalt meediatarbimisest, on vaenulikele infooperatsioonidele avatud kõik ühiskonnagrupid. Ka õpetajad, õpilased ja lapsevanemad,“ märkis ta.
#000005
Desinformatsiooni aastakonverents keskendub väärinfo levitamise meetoditele, kanalitele ja viisidele, kuidas seda takistada ning on suunatud eelkõige õpetajatele ja haridustöötajatele.
#000006
Konverentsil käsitletakse noorte ja laste meediatarbimise suundumusi Eestis ning maailmas, väärinfo poolt ühiskonnale esitatavaid väljakutseid ja tutvustatakse kogemus- ja edulugusid desinfo vastu võitlemisel.
#000007
NB! Kommentaarid on avaldatud lugejate poolt. Kommentaare ei toimetata. Nende sisu ei pruugi ühtida toimetuse seisukohtadega. Kui märkad sobimatut postitust, teavita sellest moderaatoreid vajutades linki “Sobimatu”!
#000012
1. Kommentaaride avaldamine ja vastutus.
#000013
Pealinna kommentaarikeskus on tehniline vahend, mis võimaldab kasutajatel avaldada oma kommentaare. Pealinn ei toimeta kommentaare. Kommentaari autor vastutab kommentaari sisu ning avaldamise eest. Tasub teadvustada, et Eesti kohtupraktikas on lahendeid, mille kohaselt kommentaari autor on saanud kommentaari sisu eest karistada.
#000014
2. Mis on halvad kommentaarid?
#000015
Pealinn keelab kirjutada kommentaare, mis ei vasta sisult hea tava reeglitele.
#000016
sisaldavad isikuandmeid (isikukood, info isiku tervisliku seisundi kohta, kodune aadress, telefoninumber);
on kirjutatud teise isiku nime all;
sisaldavad teemaväliseid linke, spämmi ja reklaami;
sisaldavad ebatsensuursed väljendusi ja labasusi;
kutsuvad üles narkootikumide või relvade kasutamisele;
on kirjutatud võõrkeelsena või mitte ladina tähestikus.
#000017
Sellise sisuga kommentaarid eksivad hea tava reeglite vastu. Pealinnal on õigus sellised kommentaarid kustutada ja piirata nende autorite ligipääsu kommentaaride kirjutamisele. Inimestelt, kes rikuvad sihiteadlikult reegleid, võidakse võtta kommenteerimise võimalus.
#000018
3. Milline on hea kommentaar?
#000019
avaldab isiklikku arvamust koos põhjendusega
arvustab inimeste mõtteid, mitte isikuid endid
kommenteerib artikli tugevaid ja nõrku külgi
austab kommentaaride kirjutajaid ja lugejaid
#000020
4. Teata sobimatust kommentaarist. Notice-and-take-down.
Sobimatu kommentaari avastamisel palume sellest teavitada. Selleks on iga kommentaari küljes nupp “Teata sobimatust kommentaarist”. Pealinn lähtub kommentaaride jälgimisel notice-and-take-down printsiibist – kasutajat kutsutakse üles halvast kommentaarist teatama (notice), toimetus vaatab laekunud teateid ja reageerib vastavalt kommentaari kustutades (take-down) või heaks kiites. Toimetus jälgib laekuvaid teateid regulaarselt ja kõrvaldab reegleid eiravad kommentaarid esimesel võimalusel. Esmajärjekorras tegeletakse kasutajaid isiklikult puudutanud kommentaaridega.
#000021
Mehe peksu eest turvapaika vajavate emade ja laste arv üha kasvab, iga päev külastab politsei 11 peret (8)
#000023
Iga päev on üle kümne perevägivalla ohvri ainuüksi Tallinnas, vaimse abi pakkumiseks napib riigil rahaLähisuhtevägivald peab lõppema sekkumisega
#000024