UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
Raport: Maad katab 20 aasta pärast juba 1,3 miljardit tonni plastprügi
#000005
Inimkonna praeguse käitumise jätkudes katab planeeti 2040. aastaks 1,3 miljardi tonni jagu plasti. Autor/allikas: Dani Venn/Flickr (CC BY-NC 2.0)
#000006
Kui ülemaailmseid abinõusid tarvitusele ei võeta, reostab meie planeeti aastal 2040 kokku 1,3 miljardi tonni jagu plastprügi, selgub värskest raportist.
#000007
Rahvusvaheline teadlasrühm mudeldas plastreostust Maal järgmise 20 aasta jooksul. Selgus, et inimkonna praeguse käitumise jätkudes katab planeeti 2040. aastaks 1,3 miljardi tonni jagu plasti, vahendab BBC News.
#000008
Uuringu ühe autori Leedsi Ülikooli teaduri Costas Velise sõnul kataks kogu see plastprügi laiali laotatuna pooleteise Ühendkuningriigi suuruse maa-ala. Ta peab sellist tulemust jahmatavaks. Samas on inimkonnal tema sõnul olemas vajalik tehnoloogia, et nii järsk tõus ära hoida.
#000009
Plasti täpset massi oli keeruline välja arvutada, sest seda vedeleb kõikjal maailmas ning piirkonniti käideldakse reostust erinevalt. Mudeli loomisel võtsid teadlased aluseks kõigi maailma piirkondade tüüpilised käitumismustrid: nad eeldasid, et plasti taaskasutatakse ja töödeldakse ümber pigem vähe.
#000010
Esmaste arvutuste järel hakkasid teadlased mudelis erinevaid tegureid muutma. Nad lisasid prooviks mudelisse stsenaariumid, kus taaskasutamine kasvas, tootmine vähenes ja plast asendati muude materjalidega.
#000011
Mudeli vastuste põhjal koostasid teadlased nimekirja vajalikest abinõudest, mille kasutuselevõtt vähendaks järgneva 20 aasta jooksul ookeani jõudva plasti hulka 80 protsenti:
#000012
- plasti tootmine ja tarbimine peavad vähenema;
#000013
- plast tuleb asendada paberi ja muude biolagunevate materjalidega;
#000014
- keskmise ja madala sissetulekuga riikides tuleb rohkem pürgi korjata ning toetada sealset mitteametlikku prahikoristussektorit;
#000016
- üleminekuabinõuna tuleb ehitada hoidlad, kuhu ladustada see 23 protsenti plasti, mida ei saa majandusse tagasi suunata;
#000017
- plastprügi väljavedu peab vähenema.
#000018
Paraku näitas mudel Costas Velise sõnul, et ka kõiki neid abinõusid kasutades vedeleb looduses järgmistel kümnenditel 710 miljonit üleliigset plastprügitonni.
#000019
Ehkki probleemi ei lahenda ükski võluvits, oleks suur abi sellestki, kui ligi kaks miljardit maakera lõunapoolsemate riikide elanikku saaks võimaluse korralikult jäätmeid käidelda. Samuti vajavad paremaid töötingimusi planeedi 11 miljonit prügikorjajat ehk inimesed, kes korjavad ja müüvad vaesemates riikides taaskasutatavaid materjale.
#000020
Teadlaste põhisõnum on, et peame vaatamata koroonakriisile oma praegust plastitarbimist järsult muutma.
#000021
Tulevikus saab merereostust seirata vetikarüüs droonidega
#000022
Väikestel saareriikidel napib oma vete plastist puhastamiseks raha
#000024
Uut tüüpi plasti saab korduvalt ümber töödelda
#000025
Malaisia leidis sadamast rekordkoguse ohtlikke jäätmeid
#000026
Eesti võib jääda võitluses Euroopa plastimaksu vastu üksi
#000027
2030. aastaks peab üle poole plastpakendeist jõudma ümbertöötlemisse
#000028
Euroopa Liit keelab ühekordsed plastnõud, kuid häid alternatiive napib
#000029
Plastsaaste on jõudnud Antarktika hooghännaliste kehasse
#000030
Tartu Ülikooli teadlased toidavad baktereid õhusaastega
#000031
Järvamaal valmib plastijäätmeid sisaldav teelõik
#000032
Energiaagentuur ennustab fossiilkütustele väikest langust
#000034
Õhusaaste tõttu sureb Eestis enneaegselt tuhat inimest aastas
#000036
Kerkiv maailmamere tase võib Eesti rannajärved sisse soolata
#000037
Kõige keskkonnasäästlikuma ostukoti valimine on arvatust keerukam
#000039
Eestis levib suurel kiirusel hapukas võõrseen
#000040
Juhend: milline on ohutu plastik?
#000042
Saaresurm jõudis Eestisse arvatust oluliselt varem
#000043
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000047
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000048
Avastatud aine aitab astronautide luid hoida
#000049
Kuul võib leiduda vett arvatust märksa vähem
#000050
Maailm leekides: suurpõlengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks
#000052
Puidu ahju ajamine päästab poliitikud, kuid mitte kliima
#000053
Suur analüüs: kas elektriauto ikka säästab kliimat?
#000054
Analüüs: biokütustest on kasu, kuniks mets püsti jääb
#000055
Miks 27 aastat pärast nõukaaega endiselt Emajõe põhja ei näe?
#000056
ÜRO kliimaraport: võimalus kõige hullema ära hoidmiseks on peaaegu käest kadunud
#000057
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000058
Eesti mudakivi ehk graptoliitargilliit – kas oht või kasulik maavara?
#000059
Kuidas päästa maailma: kuraditosin tõenduspõhist nippi
#000060
Puulehtede äravedu on tarbetu ja lausa kahjulik
#000062
Teadlane teab: miks Eesti suvi läheb aina külmemaks ja kas nii jääbki?
#000063
Suur ülevaade: kõik, mida peaks teadma orkaanidest
#000064
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000066
Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti päästa
#000067
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000068
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000069