Ornitoloogid koguvad droonidega lindude kohta täpsemaid andmeid
#000005
Droonide lennutamine on populaarne ajaviide, kuid üha enam kasutavad neid ka teadlased. Näiteks aitavad droonid koguda linnuteadlastel ornitoloogilist informatsiooni.
#000007
Võrreldes teiste uurimismeetoditega on droonide kasutamise eelisteks suhteline kulusäästlikus ning linde vaid vähesel määral häiriv hea resolutsiooniga ruumilise andmestiku kogumine, kirjutab Tartu ülikooli linnuökoloog Marko Mägi Linnuvaatleja ajaveebis.
#000008
Kuna mitmete linnuliikide uurimise teeb raskeks pesitsemine raskesti ligipääsetavates kohtades, on drooni abil võimalik nii looduskaitselistel kui ka teaduslikel eesmärkidel uurida alasid, mida mõnel muul moel ei ole võimalik külastada. Näiteks väikesaartel või laidudel pesitsevad linnud muutuvad inimese lähenedes ärevaks või põgenevad, mis raskendab nende kohta informatsiooni kogumist.
#000009
Estany d’Ivarsi Vila-Sana märgala on Kataloonia oluline turismipiirkond ja linnukaitseala. Sealsel väikelaiul, millel pikkust 170 ja laiust 50 meetrit, pesitsevate naerukajakate (Larus (Chroicocephalus) ridibundus) arvukuse ajalise ning ruumilise muutlikkuse uurimiseks kasutati justnimelt droone. Seda sellepärast, et paadiga ei saanud laiule linde häirmata lähemale kui 100 meetrit.
#000011
Laiu külastamine raskendanuks aga pesade leidmist ja suurendanuks nende hukkumise tõenäosust kiskluse läbi.
#000012
Kord nädalas drooniga 30–40 meetri kõrgusel kiirusega 30–40 km/h lendamine ja laiul toimuva pildistamine pesitsusperioodil aga linde ei häirinud ning tavaliselt vaenlaste suhtes agressiivselt käituvad kajakad ei rünnanud drooni kordagi. Drooni lennutati sõltuvalt ilmast igal lennupäeval koloonia kohal 2–4 korda.
#000013
Salvestatud fotodelt mõõdeti pesade asukohad ning nende omavahelised kaugused, mille põhjal hinnati koloonia suurus. Selgus, et kui pesitsusperioodi alguses ehitasid linnud pesi naabrist 3 meetri kaugusele, siis pesitsevate paaride lisandudes kahanes see 1–1,5 meetrini, kasvades 2 meetrini pesitsushooaja lõpus.
#000014
Drooni abil kogutud pesitsusedukuse ning pesade asustatuse andmed näitasid, et edukad olid vaid 34% pesitsustest.
#000015
Edukamad olid paarid, kes alustasid pesitsusega varem, pesitsesid koloonia keskmes ja rajasid pesa naabri lähedusse. Uurimistöö autorid arvavad, et ilmselt on siin suur roll ameerika naaritsa ehk mingi poolt tingitud ohul – koloonia servaaladel ja teistest kaugemal pesitsevaid paare on kergem rünnata.
#000017
Tuleb märkida, et uuring tehti juba 2011. aastal, mil droonide kasutamine lindude uurimiseks oli suhteliselt uudne. Tänapäeval kasutatakse droone juba väga laialdaselt nii näiteks röövlindude ja künnivareste pesade uurimiseks kui ka roostikus pesitsevate suurte veelindude pesade loendamiseks.
#000018
Roostikust leiab suurte veelindude pesad drooni abil kerge vaevaga üles. Autor: Aarne Tuule
#000019
Kiiresti kasvades võib säilida ka tervis
#000021
Metsaraie avaldab linnustikule mõju parasvöötmest troopikani
#000022
Kelle muna leiti Kukruse iidsest hauast?
#000023
Varem pesitsema asumine suurendab suitsupääsukeste poegade edukust
#000024
YouTube võimaldab ka linnuteadust teha
#000025
Ka näiliselt lihtsameelsed linnuliigid suudavad õppida
#000026
Külm kevad viis paljude tihasepoegade hukkumiseni. Video
#000027
Väike-konnakotkas peab lugu mitmekülgsest maakasutusest
#000028
Elu kalatiigil – kas see on hallpõsk-pütile hea või halb valik?
#000029
Valge-toonekure õvede sõbralikkus seab pesakonna kärpimise vanemate õlule
#000030
September tõi Eestile uue linnuliigi – pikkjalg-rüdi
#000032
Väljasuremisohus olev lendorav vajab jätkuvalt kaitset
#000033
Vihmaussidel on põllusaagikusele suur tähtsus
#000034
Astronoom: virmalisi näeb sageli veel kolm-neli aastat
#000036
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000037
Suur linn teeb linnu silmad väikseks
#000038
"Pealtnägija": kukkurhuntide ellu äratamine kütab kirgi ja kombib eetikapiire
#000039
Galerii: testi end, kas tunned neid Eesti seeni?
#000042
Kured läinud, kurjad ilmad, luiged läinud, lumi maas: kas neis ennetes on tõtt?
#000043
Lugeja küsib: kes on talviti toas ringi lendavad pikkade tiibadega putukad?
#000044
Siidiussid teevad nüüd puhast ämblikuniiti
#000046
Iduettevõtetega maailma vallutama: Eesti innovatsiooni ja teadmussiirde eripärad
#000047
Müüt või tõde: külma kivi peal istudes saab põiepõletiku
#000048
Tallinna valgusreostus on koroona järel hüppeliselt kasvanud
#000051
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000054
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000056
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000059
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000061