Mulle tundub, et paljud koolitaja ametit pidavad inimesed (sh mina ise) peavad ennast teistest (eriti loomulikult koolitusruumis olijatest) targemaks. Ühelt poolt toimub see vist automaatselt, sest inimesed kuulavad sind kogu selle aja (vaatamata sellele, kas su jutt nendega haakub või mitte), ja teiselt poolt on see ka ikka paras “egotrip”, sest paljude inimeste ees seismine ning nendele millegi targa (vähemalt enda arust) rääkimine võib tekitada tunde, et olen nendest parem. Loomulikult on see illusioon!
#000002
Paljude juhtide jaoks tähendab juhtimine ühte või mitut järgnevast:1) Töö korraldamine osakonnas / ettevõttes / asutuses;2) Töötajate juhendamine ja õpetamine;3) Jooksvate kerkivate probleemide lahendamine;4) Eesmärkide püstitamine ja nende saavutamine;5) Tulemuste jälgimine ja inimeste kontrollimine.
#000008
Loomulikult võiks siia lisada veel palju töökorralduslikke tegevusi, aga neid seob kõiki üks ühine omadus – nende tegevuste käigus on juhi fookuses tööülesanded ja tulemused, mitte aga inimesed. Juhid aga seda sageli niimoodi ei näe, sest nende tegevuste käigus suhtlevad nad ka inimestega. Ja siit saabki alguse sageli möödarääkivus, mille käigus juht tunneb, et tegeleb oma inimestega väga palju, töötajad aga seda vastu ei tunne.
#000009
Missugused võiksid olla siis aga sellised tegevused, mis võiksid tavapärast juhtimise mõistet laiendada? Sellele küsimusele vastamiseks peaksimegi muutma lähenemisnurka – nende käigus võiks/peaks olema juhi fookuses inimene (töötaja) ise, mitte tema kaudu saavutatavad tulemused ja tema poolt täidetavad tööülesanded.
#000010
Juhi tegevused, mis võiksid laiendada tavapärast juhtimise mõistet, on näiteks:1) Töötajate arendamine (soov aidata oma töötajatel saada paremaks);2) Töötajatele tagasiside andmine (nii positiivne kui negatiivne);3) Töötajate ja juhi vaheliste psühholoogiliste barjääride eemaldamine (rohkem isiklikul tasandil tuttavaks saamine);4) Töötajate julgustamine ja innustamine proovimaks uusi asju (sh delegeerimine);5) Töötajates kui oma meeskonnas tiimitunde arendamine.
#000012
Et töötajat isiklikumalt tundma õppida, tuleb maskid eest võtta ja nendele lähemale minna. Töötajate julgustamiseks tuleb taaskord neid personaalsemalt vaadelda küsimaks endalt, kellele ja mida ma saaksin veel pakkuda, et ta õpiks uusi asju ja tunneks, et teda usaldatakse teatud asjade otsustamisel jne. Ning ka meeskondlike probleemide (suhete tasandil) tegelemiseks tuleb juhil töötajatele/meeskonnale lähemale minna.
#000016
Inimestega töö tähendab emotsionaalset lähedust
#000017
Nagu näha, eeldab inimestega töö oma kabinetist (otseses ja kujundlikus tähenduses) väljumist ja inimestele lähemale jõudmist. See on aga paljudele juhtidele liiga ebamugav. Eriti sellist tüüpi juhtidele, kes on harjunud rohkem spetsialisti rolliga ning tehnilise tööga – nad ei taha inimestega tegelda, vaid nad eeldavad, et inimesed tulevad iseenda, oma vajaduste ning tööga piisavalt hästi toime. Jah, tulevadki! Aga selleks, et nende võimekus maksimaalselt kasutusele meeskonna ühiste tulemuste nimel võtta, ei piisagi võib-olla nendele tööülesannete ja töövahendite kätteandmisest, vaid nende tegeliku motivatsioonini jõuda.
#000018
Tunnustav juhtimine: teooria & praktika
#000023