Koguduse lugu: Tartu Peetri kogudus
#000000
Väidetavalt just Eesti esimene üldlaulupidu andis otsustava tõuke eesti linnakoguduse asutamiseks Tartus. 1869. aasta sügisel kirjutatigi alla vastav kokkulepe, millega loodi uus kogudus Tartu Maarja kihelkonnakoguduse linnas elavatest liikmetest. Jaanuaris nimetati uus kogudus apostel Peetruse järgi Tartu Peetri koguduseks.
#000002
Uus kogudus pidas oma jumalateenistusi esialgu Jaani kirikus. Liiga soise pinnase tõttu ei juletud Peetri kirikut kesklinna ehitada. Selle asemel ehitati uus kirik platsile, mille kõrval oli peetud ka esimene üldlaulupidu. Esindusliku telliskivihoone pseudogooti stiilis projekteeris tuntud Peterburi arhitekt Viktor Schröter. Avara saali ja kahekordsete rõdudega pühakoda on istekohtade arvult siiani kõige suurem kirik Tartus. Raha kiriku ehituseks koguti annetustest.
#000003
Kui pidulik sündmus lõppes, toodi kirikusse ristimisele paarinädalane poisslaps. See talitus jäeti Friedrich Wilhelm Ederbergi kui kõige noorema ametivenna hooleks.
#000005
Järgmisel päeval, kui õpetaja Rudolf Kallas pidas uues pühakojas piiblitundi, jäi hiigelsuur kirik rahvamurrule kitsaks. Paljud pidid jääma ukse taha. Selline oli Eesti rahva ärkamise aeg.
#000006
1903. aastal ehitati lõpuni Peetri kiriku torn, õieti 10 torni: 4 nurgatorni, 1 idaviilu torn, 56,5 meetrit kõrge peatorn ning seda ümbritsevad 4 ilutornikest. Peatornile paigaldati hiljem ajanäitaja ning Wilhelm Müllverstedt ehitas kirikusse 23 registriga oreli. See kõik on ka täna kenasti alles.
#000008
Tartu Peetri koguduse esimeseks õpetajaks sai Pühajärve möldri pojana sündinud Wilhelm Eisenschmidt. Õieti kutsuti küll Jakob Hurta, aga Hurt loobus ja soovitas enda asemel oma sõpra, kes siis ka valituks osutus.
#000009
Suur ettevõtmine oli oma kooli rajamine. Tartu Peetri koolis anti eestikeelset haridust. 1906. aastal polnud see sugugi enesest mõista.
#000010
Juba ammu enne seda asutas koguduse õpetaja Wilhelm Eisenschmidt leeriõpetuse ettevalmistuskooli. Unistustes oli muidugi eesti õppekeelega algkool. Kui pastoraat sai valmis, kutsus Eisenschmidt enda juurde koguduse kõige vaesemad lapsed. Ta palus üliõpilasi ja teisi häid inimesi neid ilma palgata õpetada. Kui Tartusse asutati eestikeelne külakoolmeistrite seminar, võeti Eisenschmidti leeriõpetuse eelkool seminari harjutuskooliks. Vene riigi nõudel aga seminar ja harjutuskool suleti. Liivimaa rüütelkonna abiga õnnestus Eisenschmidti koolil jätkata, ent kohalik koolivalitsus keelas ka selle ja nõudis kooli, kus õppekeeleks oleks vene keel.
#000011
Kui Peetri koguduse eestseisjaks sai dr Heinrich Koppel, hilisem ülikooli rektor, võeti kooli asutamise küsimus uuesti käsile. Eesti õppekeelega Peetri kool avati 1906. aasta septembris. Koolimaja kiriku taga sai valmis 1910.
#000012
Sõjaaja sündmused ei läinud mööda ka Peetri kirikust. Välise kahju eest on seda koda küll hoitud, aga seda tugevamini oli tunda sisemist raputust. Kui 1918. aasta lõpul sai kommunistid võimu Tartus enda kätte, keelasid nad surma ähvardusel ära kõik jumalateenistused. Sellele vaatamata palusid koguduste esindajad luba pidada vana-aasta õhtu jumalateenistust. Täitevkomitee suhtus palvesse ülbelt ja veelkordsete ähvardustega, kuid lubas siis kavalal keelel, et jumalateenistus tuleb, aga ühe teise õpetajaga.
#000013
Kui Peetri kirik aasta viimasel päeval rahvast tungil täis sai, avanes koguduse liikmetele kohutav vaatepilt. Kirik oli ehitud punalippudega. Altari ümber ja kantsli all seisid sõdurid, mütsid peas ja püssid tääkide õlal. Orelilt kostis Internatsionaal ja kantslisse marssis seltsimees Artur Vallner, kes enesekindlalt teatas, et keiser on maha lastud ja Jumal ametist tagandatud ja kõik, mis siit kõnetoolilt seni räägitud, on vale, ja evangeelium on vale... Kui kaks nädalat hiljem Kuperjanov Tartu vabastas ja kommunistid siit jalga lasksid, pühitseti Peetri kirik uuesti. Pühitsemistalitus peeti 19. jaanuaril 1919.
#000014
Juba enne Eesti Vabariigi sündi oli Peetri kogudus nii suureks kasvanud, et see tuli jagada kaheks pihtkonnaks. Kummalgi oli oma õpetaja ja oma pastoraat. Teises maailmasõjas hävisid mõlemad pastoraadid, kuid kirik jäi, tänu Jumalale alles. Koolimaja võeti koguduselt ära ja ehitati ümber tööstushooneks.
#000015
1948. aastal hakkas Peetri kirikut kasutama ka oma kirikust ilma jäänud Maarja kogudus. Nii kestis see 1997. aastani. Vormiliselt liideti Maarja kogudus Peetri külge, kuid sisuliselt tegutsesid mõlemad kogudused eraldi. Ka Pauluse kogudus pidas enne 1966. aastat oma leeripühi Peetri kirikus, sest oma palvesaal jäi neil toona kitsaks. 1990. aastate alguses kasutas Peetri kirikut ka Tartu Soome kogudus.
#000016
Remontidel on meeldejääv koht iga koguduse loos, kellel on ülal pidada suur kirikuhoone. Nii on ka Tartu Peetri kogudus läbi aegade oma pühakoja eest hoolt kandnud. Lisaks koguduse liikmetele endile on mõnelgi korral abikäe ulatanud sõbrad lähemalt ja kaugemalt, samuti Tartu linn. Ent üks mees on suutnud siiski rohkem ära teha kui paljud teised üheskoos.
#000017
Nimelt istus 2010. aasta jõuluõhtul kirikuliste hulgas Tartu ettevõtja Tiit Veeber ja silmitses Peetri kiriku lage. Asjatundlik pilk leidis üles murekohad. Kaalunud oma võimalusi, asus ta otsustavalt tegutsema. See otsus ei sündinud tühjale kohale. Kunagi aastate eest, koolipoisina, sügaval nõukogude ajal oli ta sisse visanud katoliku kiriku akna. See lugu jäi poisi hinge kriipima, kuni temast kasvas suur ja ettevõtlik mees ning ta kirikule keskküttsüsteemi sisse pani. Tiit Veeberi vanemad ja vanavanemad olid aga ristitud, leeritatud ja laulatatud Tartu Peetri kirikus. Nii tundis ta nüüd kohustust anda just siin oma panus. Ja ühest mehest piisas, et tornikiivrid ja terve kirik võis saada uue vaskplekk-katte. Ühtlasi restaureeriti kiriku aknad, uksed ja välisfassaad ja soojustati kiriku laepealne. Tiit Veeber mitte ainult, et rahastas kogu ettevõtmist, vaid oli ka ise päevast päeva kiriku katusel ja täitis töödejuhataja ülesannet. Kuni ta raske haiguse läbi siit ajast igavikku kutsuti.
#000018
Õpetaja Ants Toominga ametiajal on Peetri kirikus tehtud palju niisugust, mis rõõmustab silma nii kirikus sees kui selle ümber. Kuid veelgi olulisem võib olla Peetri kooli taasasutamine. Direktor Tarvo Siilabergi juhtimisel on seegi julge ettevõtmine hästi korda läinud ning Tartu Luterlik Peetri Kool on leidnud kindla koha Tartu haridusmaastikul.
#000019
“Koguduse lugu” on õp Kristjan Luhametsa autorisaade, mis on Pereraadio eetris neljapäeviti kell 10.45; 17.15 ja 23.15.Saateid saab järelkuulata ka aadressil .
#000020
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000022
"Vahel kuuleme, kuidas keegi ütleb kas siis iseenda või kellegi teise kohta, et “mul/tal pole midagi hinge taga”. Enamasti mõeldakse selle all, et pole hetkel materiaalseid võimalusi ja tuleviku jaoks sääste. Olen siis mõelnud,, et see väljend sobib väga hästi iseloomustama ka inimese vaimset olukorda."
#000023
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000024
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000026
"Jõuluaeg koputab meie südamele ja tuletab meelde, et ligimesele head tegemine on iga kristlase ülesanne."
#000027
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000029
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000031
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000033
"Niisugustel hetkedel, mil Issand tundub olevat selja pööranud, on kõige olulisem temast mitte lahti lasta. Vastupidi: haara temast veel kõvemini kinni. Ja siis tunned sa erilist rõõmu."
#000035
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000038
Kristlike kirikute noortetöö nõukogu ootab kandideerima õppestipendiumile
Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
“Vestlusi usuelust”: Gloria, päevapalve ja pühakirjalugemised jumalateenistuses
Jaakobitee rändurid kogunevad sõbrapäeva eel
#000040