UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Hiinlaste saavutus toob lähemale üliturvalise kvantinterneti
#000005
Hiina teadlastel õnnestus juba paar kuud pärast esimese kvantsidesatelliidi orbiidile saatmist põimida omavahel enam kui 1200 kilomeetri kaugusel asuvad valgusosakesed. Saavutus sillutab teeb üliturvalistele sidesüsteemideni ja toob lähemale tõelise kvantinterneti.
#000007
Üliturvaline andmeside põhineb omavahel põimitud pisiosakestel nagu footonitel. Kvantmehaanika seaduspärade alusel saavad need üksteist mõjutada paiknedes isegi universumi erinevatest otstes. Mõõtes ühe valgusosakese omadusi on koheselt teada ka teise omadused nagu valguslaine võnkesuund ehk polarisatsioonid. Näiteks jagavad taoliselt omadusi samaaegselt loodud footonid.
#000008
Sarnaselt tavapärastele valguskaablites liikuvatele osakestele saab ka neid kasutada andmete krüpteerimiseks kasutatud võtmete vahetamiseks. Erinevalt tavalistest footonitest on aga põimituse tõttu teada, kui keegi teele saadetud valgusosakese vahepeal kinni püüab ja mõõdab andmetele ligipääsemiseks näiteks selle polarisatsiooni. Omavahel suhelnud inimesed saavad seeläbi võtme kasutamise lõpetada ja vahetada ebaturvalise kanali turvalisema vastu.
#000009
Eelnevate katsete käigus on saadetud kvantinfot õhu kaudu kuni 143 kilomeetri kaugusele. Valguskaablite vahendusel on toimetatud kvantolekut vähem kui kümne kilomeetri kaugusele. Kuigi sellest oleks kasu juba mõnedes ärilistes rakendustes, võis mandreid ühendavast kvantinternetist seni vaid unistada. Kokkupõrked õhu molekulidega hävitasid valgusosakeste algse kvantoleku.
#000010
Hiina teadlased näitasid aga nüüd, et kvantinfo vahendamiseks saab kasutada ka satelliite. Möödunud aasta augustis orbiidile saadetud tehiskaaslase pardal oleva QUESS eksperimendiga loodi katsete käigus kümneid miljoneid footonipaare. Need saadeti üksteisest ligikaudu 1200 kilomeetri kaugusel asuvatesse laboritesse. Saabunud valgusosakestega täiendavaid tehes leidis töörühm, et need olid endiselt põimitud. Teisisõnu oleks saanud kasutada neid turvaliseks andmete vahetamiseks.
#000011
Sarnaselt varasematele katsetele läks suur osa footonitest atmosfääris pilvede, turbulentsi, tolmu jmt taolise tõttu kaotsi. Iga sekund loodud kuues miljonist footonipaarist jõudis kohale vaid üks. Kuigi tulemus on loodetust suurusjärgu võrra parem, on andmevahetuskiirus argikasutuseks veel liiga aeglane
#000012
Järgmise sammuna plaanib töörühm luua satelliidi abil turvalised ühendused korraga nii Hiinas kui ka Austrias asuvate laboritega. Võtmete kombineerimisel loodaks turvaline sidekanal näiteks Viini ja Pekingi vahel. Samuti tegeletakse lihtsamate satelliitide projekteerimisega, mille puhul loodaks footonipaarid maapeal ning satelliite kasutataks vaid edastuskanalina.
#000013
Grandioosne kvanteksperiment paneb proovile vaba tahte olemuse
#000014
Kvantteleportatsiooni uus kaugusrekord peibutab linnu ühendava kvantinternetiga
#000015
Teadlane: sõnumisaladust aitab kaitsta kvantkrüptograafia
#000016
Eesti noor teadus välismaal: ülijuhtidest kvantarvuti ja nelja kvantbiti põimolekud
#000017
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000019
Teadlane õpetab tehismõistust kuusejuuri mõõtma
#000021
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000023
Teadlased nuputavad, palju võiks kell olla Kuu peal
#000024
Geoloog: haruldasi muldmetalle tasub jahtida põhimaavara kaevandades
#000025
Voogandmete väärindamine päästab riigi ja ettevõtted käkkidest
#000026
Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu
#000028
Õngitsuskirja tunneb ära nende kolme tunnuse abil
#000030
Uuringu kohaselt on Eesti maapõues üsna suured uraani varud
#000031
Osakestefüüsik: loodust ei huvita inimeste ilumeel karvavõrdki
#000032
Rohelises linnas hoolitseb tulvavee eest vihmapeenar
#000033
Kasvav energianälg kannustab pruuni kullapalavikku
#000034
Lektor: valge müra aitab linnainimestel vaikust taluda
#000035
Keskkonda kuhjuvatest ravimijääkidest võib pakkuda pääsu kompostimine
#000036
Jupiteril on teada 92 kuud
#000037
President annetas teenetemärgi mitmele teadlasele
#000038
Professor õngitsemas: 5 nippi oma andmete kaitsmiseks
#000040
Elroni rongirataste mõistatus: mis neid siis tegelikult kulutab?
#000041
Tehnofilosoof: tehnika areng paljastab inimlikkuse otsimise mõttetuse
#000042
ERR Novaator: mida tasub teada vesinikupommist?
#000043
Mis mängu me mängime? Turingi test arvutitele ja inimestele.
#000045
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000046