“1949. aasta aprillis ühinesid 27 kaluriperet (neist 11 rannapüügikalurit) ühismajapidamisse Virtsu Kalur. Kokku oli 3 mootorpaati ja 5 sõudepaati, 28 liiki väikemõrdu, kilu- ja räimevõrke. Esimesel ühise töö aastal püüti 240 ts kala. Majandil oli 320 hektarit põllumajanduslikku maad ja 18 hobust.
#000001
1960. aastaks oli liikmete arv kasvanud 57-ni, kalureid oli 24. Arvel oli 24 mootorpaati ja aastane väljapüük 2400 ts.
#000003
1961. aastal osteti esimesed väiketraalid. Samal aastal ehitati esimene 4 korteriga elumaja.
#000004
1965. aastal oli kolhoosi preservitsehhi toodang 200 000 tingtoosi.
#000005
1967. a. valmis 50-kohaline lasteaed.
#000006
1973. aastaks oli kolhoosil 4 SRT-tüüpi ookeanilaeva, 1 transportkülmutusalus, 10 traallaeva, üle 60 püügipaadi, 2 RR-tüüpi kalavastuvõtulaeva, kalakombinaat, külmhoone, plekitööstus, metalltoodete tsehh ja muu abitootmine, mis vajalik kalapüügiks ja -töötlemiseks.”
#000007
Kalurikolhoosi “Virtsu Kalur” sotsiaalse arengu plaan 1971–1975
#000009
Ülevaade “Virtsu Kaluri” arengust kuni 1972. aastani
1949. a. aprillis ühinesid 27 kaluriperet (neist 11 rannapüügikalurit) ühismajapidamisse “Virtsu Kalur”. Virtsu poolsaarel oli kalapüügi ja põllumajandusega seotud perekondadel 3 mootorpaati ja viis sõudepaati, 18 liiki väikemõrdu, kilu- ja räimevõrke.
#000010
Kommunistliku partei ja Nõukogude valitsuse juhtimisel saavutati juba 1960. aastaks kalurikolhoosi “Virtsu Kalur” üldtulu 36 000 rbl. aastas. Ühismajandi liikmete arv oli kasvanud 57-ni, kala püüdis 24 kalurit. Arvel oli “Virtsu Kaluris” 12 mootorpaati ja aastane kala väljapüük 2800 tsentnerit toorkala. [...]
#000013
Möödunud aastate tähistena võime märkida: 1961. aastal osteti esimesed väiketraalid. Juba sel ajal õpiti “Majaka” kaluritelt, kuidas püüda kala Soome lahest ja Läänemerest. Samal aastal ehitati esimene 4-korteriga elumaja. 1962. aastal hakati kasutama kalurite ühiselamut Veerel. Laevaremonditöökoda alustas tööd samuti 1962. aastal. Aasta hiljem võeti kasutusele laevade tõstmiseks slipp.
#000014
1965. aastal andis kalurikolhoosi preservitsehh juba 200 tuhat tingtoosi preserve. 1967. aastal sai valmis lasteaed 70 lapsele.
#000015
Möödunud aastate jooksul on loodud nüüdisaegne kalapüügi ja -töötlemise baas. On kasvanud inimeste teadmised ja tööoskus. Käesoleval ajal on saanud kogu kaluriperes tuntuks Heimar Soop, Elmar Kask jt., kes on saanud Nõukogude valitsuse ja vabariigi valitsuse autasusid. Kaheksandal viisaastakul saavutas “Virtsu Kaluri” kollektiiv häid tulemusi vabariiklikus kalurikolhoosidevahelises sotsialistlikus võistluses.
#000016
1949. aastal oli kala väljapüük ühe kaluri kohta aastas 21,8 tsentnerit ja töötasu ühe kolhoosiliikme kohta alla 1000 rbl. aastas (vanas vääringus). 1971. aastal oli väljapüük ühe kaluri kohta 372 ts kala, kogu ühismajandi tulu 4,6 milj. rbl., sellest kaubatoodang 3,5 milj. rbl. ja töötasu ühe kalurikolhoosi liikme kohta 2002 rbl. aastas. [...]
#000017
1973. aasta alguseks on “Virtsu Kalur” oma territooriumi ja majandustegevuse poolest üks suuremaid vabariigis. Püügimere kaldaäärne piirjoon on üle 150 kilomeetri. Maa-ala, mida kolhoosi rahvas kasutab, on üle 500 ha.
#000018
1973. aasta lõpuks saab kolhoosi põhivahendites olema 4 SRT-tüüpi ookeani-püügilaeva, 10 traallaeva, üle 60 püügipaadi, 2 RR-tüüpi kalavastuvõtu ja töötlemislaeva, kalatööstus, külmhoone, plekitööstus, metallitoodete tsehh ja muu abitootmine, mis on vajalik kalapüügiks ja kalatöötlemiseks.
#000019
“Virtsu Kaluri” kirjablankett 1967. aastast
#000022
“Virtsu Kaluri” kirjablankett 1970. aastast
#000023
Virtsu Kaluri 25. aastapäeva vimpel (siiditrükk, 13×24 mm)
#000027