Keemilise ja bioloogilise füüsika instituudi töörühm
#000002
Gert Hütsi, snd 1975, teadur
#000003
Maapealses elus annab nägemine meile lõviosa informatsioonist. Universumis on nähtavat ainet vaid mõni protsent kogu universumi massist. Ligi kolmveerandi moodustab tumeenergia ja veerandi tumeaine. Need kaks määravad, kas meie maailm paisub lõpmatuseni või mitte. Tumeaine gravitatsiooniväli paistab ka mängivat olulist osa nii üksikute galaktikate kui ka universumi ülisuurte struktuuride moodustumisel.
#000007
Sageli on püütud tumeainet kirjeldada sarnaselt nähtava ainega, mis koosneb gravitatsioonilist mõju omavatest elementaarosakestest. Laureaadid katsetavad, kas tumeaineks sobib midagi palju massiivsemat. Näiteks suured mustad augud, mis apokalüptilistes lugudes neelavad alla kogu maailma ja mille piiril kaob olematusse isegi informatsioon. Sellised struktuurid on eeldatavasti pisikesed ja peaaegu nähtamatud. Aga et nende kogumass võib olla tohutu, võivad need mõjutada gravitatsioonivälja kogu universumi tasemel. Kui see oleks nõnda, pole tarvidust otsida üha eksootilisemaid selgitusi. Mustad augud võisid ju tekkida loomulikul viisil ürgsel ajal varase universumi ainesupist.
#000008
Kontrollimisel selgus, et suhteliselt massiivsed (ehk 30 Päikese massiga) mustad augud võivad moodustada ainult väikese osa kogu tumeainest. Teisisõnu, mõistlike eelduste korral ei saa tumeaine koosneda valdavalt mustadest aukudest. Sellist tüüpi pealtnäha negatiivsed tulemused on maailma mõistmise vundament, sest midagi teame siis täpselt.
#000009
Martti Raidal pälvis 2005 riigi teaduspreemia – aastapreemia täppisteaduste valdkonnas ning valiti 2011 Eesti teaduste akadeemia liikmeks.
#000011
Energiajulgeolek ja varustuskindlus keedusoolast ja turbast
#000012
Tartu ülikooli loodusteaduste valdkonna keemia instituudi töörühm
#000013
Enn Lust, snd 1954, keemia instituudi direktor, füüsikalise keemia professor ja õppetooli juhataja
#000014
Alar Jänes, snd 1964, rakendus­elektrokeemia õppetooli juhataja, füüsikalise ja elektrokeemia kaasprofessor
#000015
Kogu ühiskonnale vajaliku energia tootmine taastuvallikatest eeldab, et oskame seda tohututes kogustes salvestada. Praegune liitium-ioonakude tipptehnoloogia on kallis ja põhineb haruldastel materjalidel nagu liitium või spetsiifilise struktuuriga looduslik grafiit. Enn Lust ja Alar Jänes otsivad neile asendust. Loogiline on katsetada elektroodides teist leelismetalli – naatriumi, mida külluslikult leidub merevees keedusoolana.
#000017
Laureaadid lõid unikaalse tehnoloogia aku elektroodi omaduste jälgimiseks. Nad õppisid mõõtma elektroodi massi, struktuuri ning elektriliste omaduste ja pindkihi viskoossuse muutusi laadimise ja tühjenemise käigus. Loodusliku grafiidi asemel proovisid nad sünteesitud materjali, ühe allikana ka Eesti turvast. Vajalikul materjalil peab olema tohutu hulk eri suurusega poore. Parima tulemuse andis glükoosist sünteesitud materjal.
#000018
Demonstreeriti, et imeõhukestest naatriumikihtidest ja poolkeradeks kumerdatud grafiitmaterjalist saab teha elektroode, mis mahutavad sama palju energiat kui liitium-ioonakud. Nii võib tavalisest keedusoolast ja Eesti turbast kasvada globaalse rohetehnoloogia tugisammas ja uute peaaegu piiramatu mahuga energiasalvestite loomise vundament. Mõistagi on laureaatide arendatud tehnoloogia universaalne ja sobib paljude teiste poorsete süsteemide omaduste analüüsimiseks ja parendamiseks, olgu need superkondensaatorid, kütuse­elemendid või vesinikku salvestavad materjalid.
#000020
Enn Lust pälvis 2008 riigi teaduspreemia – aastapreemia tehnikateaduste valdkonnas, valiti 2011 Eesti teaduste akadeemia liikmeks ning autasustati 2020 Valgetähe III klassi teenetemärgiga.
#000021
Jüri Krustok ja Maarja Grossberg
#000023
Maarja Grossberg, snd 1981, inseneriteaduskonna materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi optoelektroonsete materjalide füüsika teaduslabori juhataja, professor
#000024
Jüri Krustok, snd 1955, loodusteaduskonna küberneetika instituudi professor
#000025
Meie maailm püsib püsti Päikese energia najal. Selle salvestamise on loodus hästi ära õppinud. Kui oskaksime murdosa sellest otse elektriks muundada, võiksime rahulikumalt tulevikku vaadata.
#000027
Efektiivselt elektrit tootvad ained on veel keerulisemad. Elektri tekitamisel on ülioluline, milline on päikest püüdvate aineosakeste kuju ja sisemine struktuur. Laureaadid oskavad kesteriidist luua eri võimalusi pakkuvaid kilesid, monokristalseid ja monoteralisi materjale.
#000029
Maarja Grossberg on Eesti noorte teaduste akadeemia asutajaliige aastast 2017.
#000032
Jüri Krustok pälvis 1998 riigi teaduspreemia – aastapreemia tehnikateaduste valdkonnas valdkonnas kollektiivi liikmena.
#000033
Eero Vasar (kollektiivi juht), snd 1956, bio- ja siirdemeditsiini instituudi inimese füsioloogia professor
#000036
Mario Plaas, snd 1980, bio- ja siirdemeditsiini instituudi katseloomakeskuse juhataja
#000037
Mari-Anne Philips, snd 1979, bio- ja siirdemeditsiini instituudi inimese füsioloogia kaasprofessor
#000038
Liina Haring, snd 1973, kliinilise meditsiini instituudi psühhiaatria kaasprofessor
#000039
Preemia arstiteaduse alal tööde tsükli „Siirdeuuringud neuropsühhiaatrias: geneetiliselt muundatud katseloomadest skisofreeniaspektri häireteni inimestel“ eest
#000040
Mõne geeni kahjustused avalduvad vaimse tervise häiretena. Nii juhtub geeni NEGR1 puudulikkuse korral, mis juhib närvirakkude kasvamist. Laureaadid analüüsisid sellise geeni kahjustusega hiiri. Nad tegid kindlaks, et kõnesoleva geeni normaalne funktsioneerimine tasakaalustab erutavate ja pärssivate neuronite arengu. Seda tüüpi tasakaal on eeldus ümbritseva keskkonnaga edukaks kohanemiseks ning selle geeni puudumisel on hiired hüperaktiivsed ja ei oska omavahel hakkama saada. Ka selle geeni kahjustusega inimesi on seega tõenäoliselt üsna varsti võimalik aidata.
#000043
Otsides põhjust, et end hästi tunda
#000046
Merike Sisask, snd 1968, Tallinna ülikooli ühiskonnateaduste instituudi sotsiaaltervishoiu professor, Eesti demograafia keskuse vanemteadur
#000047
See, et me end vahel mõnusalt või kehvasti tunneme, ei ole pelgalt meie organismi perfektse või kehva talitluse tulemus. Pigem on see indiviidi reaktsioon, kuidas tajume seoseid teistega. Peegeldusena arstiteadusele käsitleb Merike Sisask neid vaimse tervise ja individuaalse heaolu tunnetuse aspekte, mis realiseeruvad sotsiaalsete suhete kaudu. Enamasti on need delikaatsed ja poliitiliselt hellad, aga samal ajal teravad eri rühmade, eriti noorukite, vaimset tervist puudutavad teemad, millest tulenevad sotsiaalsed probleemid nõuavad professionaalset sekkumist.
#000049
Laureaadi uuringutes on kesksel kohal enesetapu problemaatika, elust loobumise mõteteni viivate tegurite analüüs, nende laastava mõju vähendamise võimalused ja kõige selle taustaks olevad vaimse tervise mured. Neid võimendab vähene kuuluvustunne pere või sõprade ringi, elukohavahetus ja riskikäitumine alates suitsetamisest ja lõpetades lühikese uneajaga, aga ka noorteomased psühholoogilised raskused ning haavatavus. Neid leevendab tugev ja hooliv pere, vaimsed huvid ning mõõdukas kehaline aktiivsus. Alarmeeriv on sõnum, et Eesti noorte suitsidaalsuse ja depressiivsuse tase on stabiilselt kõrge, vaimsest tervisest teatakse vähe ega suudeta varakult sekkuda. Õnneks pole meil sõjalisi konflikte ja enesetapumõtteid on Eesti sõjaväelastel harva.
#000050
Laureaat vaatleb süvitsi koolikiusamise eri tahkusid. Sellele lihtsalt peab reageerima, sest see lõhub vaimselt nii kiusajat kui ka ohvrit. Füüsiline kiusamine soodustab enesetapumõtete võrsumist, kuid küberkiusamine on kõige hävitavam. Kiusamist tuleb kohe märgata, veel parem, ennetada. Aitab vanemate toetus, aga ka noorte teadlikkus, eluviisivalik ja oskus püsida turvalises suhtluskeskkonnas. Laureaat näitab ka, kuidas mõjutab digimaailm, mis siiski ei asenda vahetut kontakti, nii laste ja noorte kui ka vanemaealiste vaimset tervist ja heaolu.
#000051
Jonne Kotta, snd 1972, Tartu ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna Eesti mereinstituudi mereökoloogia professor
#000052
Preemia geo- ja bioteaduste alal tööde tsükli „Mereelustik kliimamuutuste tõmbetuultes“ eest
#000053
Paljud räägivad ökosüsteemi hüvede tähtsusest, aga vähesed teavad, millest siis räägitakse. Jonne Kotta oskab Läänemere põhja- ja rannavööndi elustiku teenuseid esitleda arvude keeles, siduda mere elurikkuse, suurtaimestiku omadused ning koosluste katvuse ökosüsteemi funktsioonidega üle kogu Euroopa, panna kokku järvedes lahustunud orgaanilise süsiniku sisalduse analüüs masinõppega ja kosmosest lugeda Antarktika vetikakoosluste liigirikkust.
#000054
Ta analüüsib mitte ainult, kuidas reageerib mereelustik kliimamuutustele, vaid ka, kas elustik võimendab või puhverdab neid muutusi. Meie kandis on kliimamuutused sageli pigem režiiminihete ehk hüpete seeria. Happelisemaks muutuv vesi mõjutab agarikku, meie ainsat majanduslikult tähtsat vetikat. Põisadru on Läänemere litoraali elustiku võtmeliik ning elukeskkonna kujundaja. Soolast vett eelistava liigina on ta riimveelises meres nagunii stressis ning soolsuse vähenemine võib talle väga halvasti mõjuda.
#000055
Kirjandusteadlane Epp Annus on laiendanud eesti kirjanduse uurimist kultuuri, ühiskonna ja filosoofia nähtuste kompleksse mõtestamise suunas. Ta küsib, miks suutis majanduslikult läbi kukkunud Nõukogude süsteem nii mõjusalt muuta inimeste mõtteviisi ja käitumist. Baltimaade ühiskonna arengut näeb ta uues, võimu, kultuuri ja argielu ühendavas paradigmas.
#000060
Laureaat on loonud meie lähiajaloo ja Nõukogude korra mõjude (ehk sovetiuuringute) käsitlemise uue para­digma, tõstes okupatsiooni asemel esile kolonialismi ning sidudes selle sovetiseerimisega kui inimeste mõtteviisi ulatusliku ümberkujundamisega. Tema eesmärk on luua uus käsitlusviis Nõukogude süsteemi mõjul toiminud ühiskondade ja kultuuride uurimiseks.
#000062
Tema käsitlus seob teoreetilise mõtlemise argielu mikroanalüüsiga ja astub välja tekstikeskse uurimise paradigmast – taustaks afektiteooria, argielu ja kolonialismi ning modernsuse analüüs. Tekstide kõrval nähakse nendega põimuvaid isiklikke kogemusi, tundeid ja läbielamisi. Teisalt raamistab võimu tegevus „võimalikkuse sfääri“ ehk piirid, milles tohib liikuda. Analüüsides argielu, kultuurimärke, omaelukirjutusi jms, toob Epp Annus intrigeerivas kontekstis esile Nõukogude survesüsteemi keerukuse ja vastuolulisuse ning võimu ja inimeste suhete paljutahulise mustri, võimaldades mõista süsteemi saatanlikkust ja näha mustvalgete vastanduste taha.
#000063
Loora Kaubi näitus „Inimene ei näe kunagi unes päikest“
#000065