 on vähemalt esmapilgul üks järjekordne veebileht, kus kogutakse inimeste allkirju ühiskonnaprobleemide vastu võitlemiseks. Esmasel vaatlusel ei erine Avaaz kuidagi Eesti Petitsioon.ee­-st või globaalselt haardelt isegi suuremast (üle 125 miljoni allkirja 2015. aastal) keskkonnast. Lähem vaatlus näitab aga midagi muud.
#000004
Avaazi asutaja Ricken Patel on lapsest peale tahtnud maailma parandada. India­-Keenia päritolu, aga Kanadas üles kasva­nud Ricken ei ole tavaline inimene. Läbi elu, erinevates õppeasutustes Oxfordist Harvardini, on ta võidelnud. Võidelnud ebaõigluse, passiivsuse ja ignorantsuse vastu. Seda teeb ta alates 2007. aastast ka Avaazi kaudu.
#000005
Avaazi veebilehel öeldakse varjamatult, et tegemist on poliitilise organisatsioo­niga. Ameerikas tähendab see muuseas, et neile tehtavad annetused ei ole mak­suvabad. Põhjus, miks nad on valinud sellise esmapilgul kahjuliku lähenemise, on lihtne – see võimaldab neil vabalt teha ja öelda, mida õigeks peavad. Seni, kuni nad püsivad seaduste piirides, ei saa USA valitsus nende tegevust kuidagi piirata.
#000006
Siit jõuamegi Avaazi erilisuseni – nad ei püsi veebis. Nad ei korralda lihtsalt petitsioone, vaid valivad kõige teravama ühiskondliku ebaõigluse probleemi, mille suudavad leida, ning siis organiseerivad selle lahendamise, ükskõik mida selleks teha tuleb.
#000007
Suurepärane näide Avaazi meetodite mitmekesisusest on nende püüe peatada meediamagnaat Rupert Murdochi plaani osta Suurbritannia telekomiettevõte BskyB. Avaaz ostis annetuste toel täis­ leheküljed reklaami Ühendkuningriigi suurimates ajalehtedes, kus kritiseeriti Murdochi varasemat äritegevust. Tellis, jällegi annetuste toel, kolm juriidilist hin­nangut ostutehinguga seotud õigusaktide kohta, mis leidsid tehingu juures hul­ganisti juriidilisi puudujääke. Korraldas parlamendi ees massimeeleavaldusi ning muuseas korjas ka 340 000 allkirja. 48 tunni jooksul.
#000008
Murdochi ostuplaanid ebaõnnestusid. Hulk Ühendkuningriigi poliitikuid ja meediaväljaandeid on veendunud, et ilma Avaazi agressiivse sekkumiseta ei oleks seda juhtunud.
#000009
Selline tegutsemine eeldab suurt ja väga võimekat meeskonda ning selline meeskond eeldab head rahastust. 100% Avaazi sissetulekutest on pärit kogukonna liikmete annetustest – 2015. aastal anne­tasid need liikmed globaalselt õigluse eest võitluse pidamiseks kokku 15,1 miljonit dollarit. Pea kolm miljonit sellest rahast kulus selleks, et võimaldada Avaazil tegut­seda füüsiliselt neis riikides, kus parasjagu probleeme lahendati.
#000011
Avaazis allkirju andvad inimesed ei ole ka lihtsalt veebiaktivistid. Igal aastal viib Avaaz läbi hääletuse kõigi oma kogukon­na liikmete seas, et kaardistada kõige olu­lisemad probleemid planeedil ning valida uued fookused, millest saavad alguse nende suurimad ettevõtmised.
#000012
2015. aastal oli kogukonna otsuseks päästa Maa ökoloogilisest kollapsist. Seega võeti ette kliimamuutuste teema. Avaaz oli üks mitmest organisatsioonist, kelle eestvedamisel korraldati 2014. aasta algu­ses kliimamarss New Yorgis, millest võttis osa üle 400 000 inimese. Marsi käigus andis Patel üle kaks miljonit allkirja ÜRO peasekretär Ban Ki­moonile, millega nõuti ÜRO kohtumistelt tegelikke kokkuleppeid kliimamuutuste peatamiseks. Mõned kuud hiljem sõlmiti USA­-Hiina CO2 emissioo­nide vähendamise kokkulepe ning 2015. aastal võeti Pariisis vastu ajalooline kokku­ lepe suurema osa maailma riikide vahel.
#000013
Avaazi kogukonnaliikmed on tänu sellisele kaasatuse astmele ühe seletava e­-kirja peale lisaks allkirjade andmisele sageli valmis ka raha välja käima, polii­tikutele kirju kirjutama, ning kui tõesti on oluline hetk, siis ka arvuti tagant püsti tõusma ja protestima tulema. Selline pühendumus on pärit ühestainsast kohast: tulemustest. Nende kogukond usub tänu kogemusele, et Avaaz suudab päriselt ära teha selle, mida lubab, mitte ei tekita ainult lärmi sotsiaalmeedias. See, rohkem kui miski muu, veenab 42 miljonit ini­mest jätkuvalt panustama.
#000014
Lihtne on kogemata Avaazi mõju selliste narratiivide kaudu ületähtsustada, kuid veel lihtsam on see küünilise muige saatel märkamata jätta. Maailm ei ole ilm­ selgelt nii mustvalge, et üht organisatsioo­ni võiks pidada kogu planeeti mõjutavate sündmuste elluviijaks. See aga ei tähenda, et ühel organisatsioonil ei saa olla tege­likku mõju globaalsetele protsessidele. Eriti, kui on leitud kuldne kesktee lihtsasti miljoniteni jõudva veebiaktivismi ning palju keerulisema praktilise kohapealse organiseerimise vahel. Ning just seda paistab Avaaz olevat teinud.
#000015