UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Mihkel Kangur: metsaomanikud soovivad loodushoidlikumat metsapoliitikat
#000003
Vast valminud uuringu tulemuste põhjal võime öelda, et valdav osa meie metsaomanikest hoolib väga oma metsast ja on uhkusega selle heaperemehelikud omanikud, kirjutab Mihkel Kangur.
#000005
Käesoleva aasta suvel viidi Erametsakeskuse tellimusel läbi metsaomanike uuring. Uuringu teostasid koostöös Tallinna ülikool ja Turu-uuringute AS ja see hõlmas üle 1000 küsitletu, mis on umbes 1 protsent metsaomanikest.
#000006
Äsja avaldatud uuringu raportist vaatab vastu hoopis teistsugune pilt Eesti metsaomanikust kui see on jäänud kõlama viimase aja metsadebattidest. Uuringu tulemuste põhjal võime öelda, et valdav osa meie metsaomanikest hoolib väga oma metsast ja on uhkusega selle heaperemehelikud omanikud.
#000007
Kui 2001. aastal näitasid analoogse uuringu tulemused metsaomanike huvi metsa vastu vaid üheselt majandushuvina, siis käesoleva aasta uuringu põhjal näevad omanikud majandusväärtust alles kuuendal kohal olevana.
#000008
Kõige esmaselt näevad omanikud metsa olulisust tervisekaitse seisukohast, oluliseks või väga oluliseks nimetavad seda 95 protsenti metsaomanikest.
#000009
Puidutoorme varumisest olulisemana nähakse metsa rolli maastiku, mulla või vee kaitsmisel (96%), kaitsealuste loodusobjektide kaitsmisel (95%), puhkamiseks, tervise parandamiseks, sportimiseks (86%) ning teadus- ja õppetöö läbiviimiseks (81%). Puidu varumist peavad oluliseks või väga oluliseks 73 protsenti metsaomanikest.
#000010
Siinjuures eristuvad omavahel väga selgelt metsaomanikud nende juriidilise staatuse alusel. Puidu varumist peavad olulisemaks juriidilised isikud või FiE-d, füüsilised isikud näevad metsas pigem reguleerivaid või kultuurilisi looduse hüvesid.
#000011
Eraisikutest metsaomanikud on ka varmamad metsa kaitseks endale piiranguid seadma. 94 protsenti metsaomanikest on nõus pidama lindude pesitsusajal raierahu. Enam kui 50 ha metsaomandiga omanike puhul on see protsent küll kõige madalam, - 85 protsenti (kuni 5 ha metsaomanikest 97 protsenti on nõus raierahuga), kuid siiski võime täie kindlusega öelda, et valdav enamus metsaomanikest on valmis oma tegevust vabatahtlikult piirama.
#000012
Veelgi enam, 65 protsenti metsaomanikest on valmis osa oma metsast majandamisest üldse välja jätma.
#000013
Neid numbreid vaadates tekib küsimus, miks on meil metsadebatt nii valusaks kujunenud. Metsaomanikud tunnevad, et nende tegevust kajastatakse ajakirjanduses ebaõiglaselt ja ebaadekvaatselt. Neist tehakse tondid, kes metsas laamendavad ja linnupesi rüüstavad.
#000014
Selle uuringu tulemuste põhjal on selline kuvand ebaõiglane. Selle kuvandi kujunemisel on aga ilmselt mitu aspekti.
#000015
Esiteks "kährikud", nagu metsaomanikud ise neid kutsuvad. Need pole need võõrliigist koerlased, kes meile metsas levinud on ja ohu korral oskavad surnut mängides isegi jahimehe ära petta.
#000016
Need on röövellikult metsaomanikelt maid välja petvad ja lageraieid korraldavad ärikad, kes suudavad surnut mängides maksuameti ära petta. Metsa uuendamisest nad ei hooli ja nende tegevusest jääb järele üldjuhul suur songermaa.
#000017
Teiseks tekib küsimus metsaomanike eest kõnelevate organisatsioonide kohta. Me kuuleme meedia vahendusel lugusid kokku kukkuvast tööstusharust ja nälgivatest lastest, kui harvesterid peaksid kägude kukkumise aegu seiskuma. Kuuleme õigustusi lageraietele ja survet metsa raievanuse piiri alandamiseks.
#000018
Tekib küsimus, keda sellised organisatsioonid siis esindavad, kui nende seisukohad ei lähe kokku metsaomanike enamuse arvamusega.
#000019
"Metsandus on pika perspektiiviga tegevusala, seetõttu soovivad metsaomanikud ka seadusandlikult suuremat stabiilsust."
#000020
Kolmandaks tekitab metsaomanikes pahameelt riigi ja RMK tegevus. Valdavalt kasutatav metsade majandamise meetod lageraiete näol on metsaomanikele vastukarva, samuti nagu kaootilisus metsanduspoliitikas. Metsandus on pika perspektiiviga tegevusala, seetõttu soovivad metsaomanikud ka seadusandlikult suuremat stabiilsust.
#000021
Samal ajal ärritavad metsaomanikke ka äärmuslike looduskaitsjate võhiklikud arvamusavaldused, mis ebaproportsionaalselt tihti meediakajastust leiavad, luues metsandusest kui majandusharust negatiivse kuvandi. Kui valdav osa metsaomanikke oma metsast hoolivad ja neid heaperemehelikult majandavad, heidab negatiivsete erandite üldistamine aga ka neile halba valgust.
#000022
Kui metsakaitsjad kipuvad olema liialt reaktsioonilised ja metsanduse lobiorganisatsioonid hoolivad vaid puidu varumisest, siis kes esindab metsaomanike huve?
#000023
Riigi metsanduspoliitika näeb ette metsaomanike koondumise metsaühistutesse. Sellisel juhul võiks ju metsaühistud olla ka metsaomanikke esindavad ühingud.
#000024
Paraku selgub uuringust, et enamus metsaomanikke (67%) ei kuulu ühistutesse ega plaani ka liituda, sest nad ei näe selles mingit praktilist kasu. Metsaühistuid nähakse ennekõike metsa majandamise korraldajatena, mitte huvikaitse organisatsioonidena.
#000025
Võime öelda, et ühistute tegevus ja eesmärgid ei kattu metsaomanike valdava huviga kasutada metsa ennekõike selle ökoloogilise väärtuse suurendamiseks. Metsaühistute vahendatav konsulentide teenus on ennekõike suunatud metsa majandusliku väärtuse suurendamisele. Konsulentide liigvähest ettevalmistus metsaökoloogilistes aspektides on ette heidetud ka metsaaruteludes.
#000026
Kes siis pakub metsaomanikele teavet nende omandi ökoloogilise väärtuse ja selle suurendamise võimaluste kohta?
#000027
Ehkki metsaomanikud vaatavad ses osas ka teadlaste poole, peaks ennekõike sellist teavet vahendama ikka ühistud.
#000028
Kui vaadata metsandust puudutavat seadusandlust ja strateegiaid, siis peaks selline suundumus vastama ka riigi ametlikule poliitikale, kliima ja loodushoiu eesmärkidele. Seega peaks ümber vaatama metsatoetuste skeemid ja neisse lisama mehhanismid just sellelaadsete tugisüsteemide rakendamiseks.
#000029
Vaid ühistutesse koondunud metsaomanikud suudavad kujundada ühistu tegevust oma näo ja soovide järgi.
#000030
Enam loodushoiule ning püsimetsanduse arendamiseks loodud ühistud on praeguseks ka olemas. Nõnda on metsaühistutel potentsiaali olla lisaks praktiliste küsimuste lahendamisele ka laiemalt metsanduskultuuri eestvedajateks.
#000031
Vaid ühistulisena tegutsevaid metsaomanikke saavad ühistud edukalt ka esindada, sealhulgas ka meedias. 100 000 metsaomanikku on Eestis suur jõud, kui nad koonduvad ühistel eesmärkidel tegutsevatesse ühistutesse.
#000032
Metsaomanikel on vastutus metsa heaperemeheliku haldamise näol tagada metsade poolt pakutavale inimese tervise hoidmise hüvele ligipääs ka tulevastele põlvedele.
#000033
Meie kõigi ülesanne on tagada, et nad saaks seda parimal viisil teha. Loodetavasti kannab sama mõtet ka peatselt valmiv metsanduse arengukava. Eesti metsade üle saavad metsaomanikud õigusega uhked olla. Jäägu nõnda ka tulevikus.
#000034
Piret Räni: aeg on nõuda pesitsusrahu
#000035
Koroonakriis reostab tänavaid ja loodust uue väikeprügiga
#000036
"Minister on pühendunud, kaasav ja aus" ehk valitsejad saavad moraalse kompassi
#000037
Peeter Vihma: riigimets kui ühisvara ehk kuidas lahendada Ohtu konflikti
#000040
Otse kell 11.10: riigikogu komisjonid arutavad metsanduse arengukava stsenaariumeid
#000041
Teadlane: metsamajanduses leidub lahendus kliimakriisile
#000042
Mart Erik: süsinikupomm metsasõjas tekitab segadust
#000044
Martin Luiga: kuidas jõuame looduskriiside lahendamiseni?
#000045
Eesti metsadele valmis neli arengustsenaariumi
#000047
Rohesäuts süsinikust, metsast ja rohepesust
#000049
Madis Vasser: kliimaneutraalsus või häving
#000050
Eestis istutati eelmisel aastal rekordilised 33,3 miljonit puud
#000051
Linda-Mari Väli: rahva rahustajad juhivad tähelepanu kriisilt kõrvale
#000052
Marku Lamp: avalikud vastused metsanduse teemal
#000053
Tarmo Tüür: kuus avalikku küsimust keskkonnaministeeriumile
#000054
Mullu raiuti Eestis rekordiliselt metsa
#000055
Metsanduse arengukavast tõusis tüli juba enne selle koostamise algust
#000056
Jaanus Terasmaa: vesi kui XXI sajandi julgeolekurisk ja sõdade põhjus
#000058
Mihkel Mutt: maailmalõpp pole ligi tulnud
#000060
Riho Paramonov: mõlgutusi sõjaaja ajakirjanduskeelest
#000061
Mari Peegel: Koidula pole ainus naine, kes väärib oma tänavat
#000063
Pakistanis hukkus õnnetustes üle poolesaja inimese
#000067
Shiffrinil jäi sümboolses paigas rekord kordamata
#000069
Harjumaal hukkus vastu puud sõitnud kaubikus kaks inimest
#000070
Muuseum kogub inimeste fotosid ja mälestusi Palmse mõisast
#000072
Ilves tuli pühapäeval kuuendaks, MK-sarjas vahetus üldliider
#000074
ETV2 teemaõhtu pühendub eesti kirjandusklassikale
#000075
Briti peaminister tagandas maksupettuses kahtlustatava konservatiivide juhi
#000076
"Savvusanna sõsarate" meeskond jõudis Eestisse: järgmine siht on Oscarid
#000077
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000078