Ühismeediahiiud koolitavad internetist manipuleerivat salaagenti
#000005
Oma sotsiaalmeediakontodega peab ettevaatlikult ringi käima, et halbade kavatsustega inimesed neile ligi ei pääseks. Autor/allikas: jasonahowie/Creative Commons
#000006
Kaua pole möödunud aega ajast, kui internetile taheti anda liberalismi ja demokraatia edendamise Nobeli rahupreemia. Paraku on muundunud sellest märkimisväärne osa inimestega manipuleerivaks ja selle arvelt tulu teenivaks salapäraseks masinavärgiks, mille tegevus meenutab pigem klassikalist salaagenti, nendib R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.
#000007
Mäletate, kui internetile taheti anda Nobeli rahupreemia? Sellest on möödas seitse aastat. Põhjenduseks toodi interneti roll liberalismi edendamisel, tänu millele levivad ideed ning ja informatsioon riikidesse, kellele demokraatia ja rahvaste vaheline sõprus ei meeldi. Toona räägiti internetist isegi kui inimkonnale antud kingitusest.
#000008
Juhul kui internetiga kaasneb midagi pahelist, kustuvad fanfaarid ja esitatakse armas etüüd rollist platvormi, mitte sisu loojana. Võibolla on internet tõesti siin neutraalne osapool. Olukord on teistsugune ühismeedia puhul. Kuigi esialgu räägivad ka nende teenuste esindajad tehnilisest platvormist, mis ei sekku leviva sisusse.
#000009
Probleem tuletas end teravalt meelde USA presidendivalimiste ajal. Riigijuhi valik peaks olema selle kodanike informeeritud otsus. Valimistega kaasneb alati ühe poole kibe kaotus- Seda aitab leevendada teadmine ausast mängust ja enamusele kuuluv õigus nende arvates parima valiku ametisse määramiseks. Ometi pole nii juhtunud.
#000010
Erinevalt küsimusest, millal internetile rahupreemia anda, on kasvamas kriitikute hääl selles toodetavate demokraatiat kahjustavate infotoodete kontrollimatu kasvu osas. Kontroll ei tähenda sugugi, nagu oleks vaja internet allutada kesksele järelvalvele. Kontrollimatus on siin tähenduses, millele viitas näiteks Facebooki turvajuhi Alex Stamose pahandav säutsuvoog kritiseerijate mõistmatuses, kui keerulise nähtuse nad loonud. Seetõttu ei saa nad kontrollida ka oma teenuse kuritarvitamist.
#000011
Facebook on kiivalt tõrjunud katseid käsitleda end meediaettevõttena. See teema on kerkinud aeg-ajalt esile erinevatel suhtlusvõrgus levinud probleemse sisuga seotud juhtudel. Hoolimata sellest, et teenuse kasutajatest kuni 90 protsenti peavad seda peamiseks uudiste allikaks, ei soovi ettevõte kanda lugupeetavat meediaettevõtte tiitlit. Põhjus on meediaettevõtete pikas ajaloos.
#000012
Sellest leiab igasuguseid pahandusi, mille tõttu on aegade jooksul seadustesse kantud mitmeid edastatava sisu eest vastutusega seotud pügalaid. Arusaadavalt segaks selline asjade seis head äri. Seetõttu nimetavad nii Facebook, Google kui Twitter end platvormideks, hoidudes nende abil tehtavate pahandustega seotud vastutuse eest.
#000013
Kuid lisaks platvormi pakkumisele on sotsiaalmeedia olemuslik ja majanduslik eesmärk inimestega manipuleerimine. Väljaarvatud Twitter, millel puudub töötav ärimudel, teenivad Facebook ja Google inimesi reklaamiga mõjutades korralikku tulu. Nende ettevõtete töö sisuks on erinevate tunnuste põhjal inimeste rühmadesse. jagamine ja nende teadlik mõjutamine, et nad midagi teeksid. Enamasti on selleks millegi ostmine.
#000014
Antud juhtumis on selleks aga kellegi poolt hääletamine või protesteerimine. Samale asjaolule osutas Apple'i juht Tim Cook NBC-le antud intervjuus, öeldes, et probleemiks ei ole võõraste riikide tellitud reklaamid, vaid asjaolu, et ühismeedia lõhestab ning manipuleerib inimestega.
#000015
Kasumi teenimise kohutuse puhul on lihte juhinduda vaid rahast, mitte moraalist. Juhul kui ettevõttel on võimalik äri tehes põhjustada avalikkusele halba, siis seda ka tehakse. Kuid vastutusest rääkides vaadatakse äraolevalt taevasse, nagu oleks tegemist õhuga, mis pole süüdi, kui selle hingaja pattu teeb. Seekord võib arvata, et sarnaselt meediaettevõtete ajaloole on käes aeg, kui sotsiaalmeedia põhjustanud pahandus käivitab vastutusega seotud regulatsioonide protsessi.
#000016
Poliitikuid uinutavalt on ettevõtetel formaalselt tänagi olemas seaduslik keskkond ja kasutamise kord. Sellest voorusevööst ilmselt aga enam ei piisa. Näiteks küsis vabariiklasest senaator Marco Rubio, kas võõra riigi mõjukampaania oleks teenuse kasutamise reeglite rikkumine. Twitter püüdis vastamisest hoiduda, Facebook pigem paistis nõustuvat ja Google ei vastanud.
#000017
Olukorrale lisab vürtsi statistika Facebooki hinnangust, kui paljusid ameeriklasi võidi Venemaa tellitud ja ameeriklaste pähe esitatud poliitiliste sõnumitega mõjutada. Esialgu pakuti, et selliseid oli vahest kolm miljonit. Natukene hiljem räägiti 10, siis 26, eelmisel nädala alguses levis info 126 ja nädala lõpuks juba 200 miljonist ameeriklasest. Sellesse mahuvad praktiliselt kõik valimisõiguslikud kodanikud.
#000018
Kui Twitter, Facebook ja Google pidanuks demokraatlikku protsessi läbipaistvuse abil parandama, siis midagi on läinud siin väga valesti. Arendades inimestega manipuleerimise masinavärki, hoides selles toimuva saladuses ja teenides protsessilt tulu, ei ole tegu neutraalse platvormiga, vaid sarnaneb klassikalisele salaagendi tegevusele.
#000019
Malbe sotsiaalvõrgustik muudeti türanne teenindavaks poliitiliseks relvaks
#000021
Veebi leiutaja hoiatas interneti relvaks muutumise eest
#000022
Ühismeediast tõotab saada eneseimetlejatest sotsiopaatide kasvulava
#000023
Facebookist on saanud head otsustusvõimet ähmastav narkootikum
#000025
Vaba tahte seab löögi alla juba üks ühismeediasse jäetud infokild
#000026
Šeeri kama? Jagamine kui ühiskonna olemuse peegel
#000027
Like'i nupu leiutaja saatis ühismeedia tervistkahjustava mõju tõttu pikalt
#000029
Facebooki nägu pole vaatamata patukahetuskõnele muutunud
#000030
Inimeste käitumist küberruumis ei paranda miski muu kui üleilmne katastroof
#000031
Minutiloeng: mis muudab palgapäeva oluliseks?
#000032
Laste kriitikameelt pärsib usk meediaplatvormide aususesse
#000033
Hennoste: ükski meediaorganisatsioon pole ju ilma väärtuste ega ideaalideta
#000039
"Vaata, et kuuli ei saa": Eesti ajakirjanikud kogevad eri liiki ähvardusi
#000040
Kui suur on eestlaste keskmine IQ?
#000041
Müüt või tõde: külma kivi peal istudes saab põiepõletiku
#000045
Hans Väre: maakonnalehed ei ole omavalitsuste sülekoerad
#000049
Soomlaste ChatGPT analoog hakkab mõtlema ka eesti keeles
#000050
Professori soovitused vanematele sotsiaalmeedias lastepiltide postitamiseks
#000054
Mis on majanduslik vägivald ja miks seda Eestis ei karistata?
#000055
Hüvasti, suveaeg! Miks seda nüüd tarvis oligi?
#000058
Hirmust ja eelarvamustest immigratsiooniuurija pilgu läbi
#000061
Arutelu orientalistidega: kas enesetaputerroristil on tagasiteed?
#000062