Innovaatilistest taaskasutatud materjalidest tehtud erikujundusega pastapliiatsid, mis hoiavad meie looduse puhtamana
#000000
Leiame üheskoos uusi lahendusi olla oma igapäevases äritegevuses veelgi jätkusuutlikumad!
#000001
Veekogudes ja rannikutel vähem prügiVähem kasvuhoonegaase meie atmosfäärisVäiksemad prügimäed, vähem prügimägede tekitatud reostust ja mürgiseid gaaseVõimalik kokku hoida fossiilsete kütuste kaevandamist ja põletamistTekkimas uued töökohad taaskasutamisega seotud ettevõtetesGlobaalsete kliimamuutustega võitlemisel üks väike panus juuresSäästlikud eluviisid propageeritud!
#000004
Tooraine otse ookeanist – pastapliiats sisaldab 20% meriadrut!Trendikat värvi ALGO nupuga pastapliiatsid on saadaval ka teistes toonides (ABS-plastikust).Šveitsi dokumenditint – suure mahuga Ultra Recycled täitetint, kirjutab u. 6000 meetrit.Saksa Standardiinstituudi poolt sertifitseeritud orgaaniline materjal.
#000006
Meriadru (Sargassum) kasvab ookeanides üha rohkem, mis on muutumas aina suuremaks keskkonnaprobleemiks. Vees hõljuv meriadru blokeerib päikesevalgust ja hävitab maailmamere liigirikkust. Rannikutele koguneb tuhandeid tonne meriadrut, mis hakkab päikese käes kõdunema ja eritab toksilisi gaase.
#000007
Seda biomassi on kasutatud naturaalse toorainena ALGO-PEN pastapliiatsite valmistamiseks.Revolutsiooniline bioloogilist päritolu materjal, millest on tehtud ALGO-PEN, koosneb meriadrust (20%) ja PLA-plastikust (80%). Selle kasutamine säästab ressursse ja aitab kaasa merekeskkonna liigirikkuse säilimisele.
#000008
Uus suure mahuga Šveitsi ULTRA RECYCLED täidetav dokumenditint on valmistatud taaskasutatud polüpropüleenist, millega on ülimalt sujuv kirjutada (kuni 6000 m).
#000012
PLA on bioloogilist päritolu naturaalne taastuv materjal, mis on suurepärane alternatiiv naftast toodetavale plastikule. Kasutades PLA-st tehtud pastapliiatseid, teete olulise sammu jätkusuutlikuma tuleviku suunas.
#000016
Bio-Mix. Taastuvast biomaterjalist tehtud pastapliiats
#000018
Uus Bio-Mix pastapliiatsi nupp ja ots on tehtud bioloogilist päritolu materjalist: tselluloosatsetaadist, 70%.Meie fookuseks on leida jätkusuutlike materjale, millega asendada tüüpilisest plastikust tehtud tooteid. Tselluloosatsetaati valmistatakse puidust, mis säästab naftat ja ei konkureeri toiduainete tootmisega.Kvaliteet alates aastast 1992: müüdud on üle 35 miljoni Bio-Mix pastapliiatsi.
#000019
Taaskasutatud papist tehtud korpuse ja puidust klambriga.Šveitsi dokumenditint – x-20 Jogger täitetint, kirjutab u. 2000 m.
#000020
Soft touch pastapliiatsit on sama mugav käes hoida nagu pastakat, mille külge on pandud eraldi kummist või silikoonist sõrmetugi, mis tähendab, et seda pole tarvis eraldi juurde toota ning säästate keskkonda. Soft touch pliiats ei libise kuskile – teie väsinud käsi naudib mugavat haaret.
#000025
Soft touch pastapliiatsid aitavad teil konkurentidest eristuda. Lõõgastuge ja nautige mugavat kirjutamiskogemust!
#000027
Metallist tehtud pastapliiats, millel on soft touch viimistlus, mis teeb sellega kirjutamise väga mugavaks. Töötab nupuga.
#000029
Paberile kirjutamine on ülimalt efektiivne viis oma mõtteid edastada ning ühtlasi ise paremini meeles pidada. Mõtleme korraks tüüpilisele plastikust tehtud pastapliiatsile, mis on peamine kontorites käibel olevale kirjutusvahend. Kvaliteetsed täidetavad plastikpastakad peavad küll kaua vastu, kuid kas olete varem mõelnud sellele, et nad on keskkonnale mitmel viisil ohtlikud?
#000036
Kui pastapliiats on tehtud ümbertöödeldavast materjalist, saab selle lasta taaskasutusse ning anda plastmassile uus elu. Kõik pastakaosad ei pruugi aga selleks sobilikud olla, sest nad koosnevad eri materjalidest. Plastikust toruga pastaka klamber ja ots võivad olla metallist, tint võib sisaldada toksilisi aineid ...
#000037
Kui pastapliiats läheb tuulega lendu, võib see sattuda mõnda veekogusse ja ohustada mereloomi. Kõige suurem oht on röövkaladele (nt tuunikala), delfiinidele ja vaaladele, kelle kehasse koguneb väiksemate mereloomade söömisest saadud mikroplastik. Seega on selge, et liigne plastmass ohustab kõiki toiduahelaid meie planeedil, kaasa arvatud meie oma, kui mikroplastikuga kala meie taldrikule satub. Liiga palju mikroplastikut võib lisaks hormonaalhäiretele tekitada vähki.
#000039
Kui vaadata ajas tagasi, ilmestub nukker pilt. Uuringute põhjal on hinnatud, et alates 1950ndatest aastatest on kogu maailmas toodetud plastmassist taaskasutatud vaid umbes 9%. Ligi 12% on kas prügi kõrvaldamiseks või kütuse saamise eesmärgil põletatud. Tõsi, plastmassi kui naftatoodet kasutatakse muuhulgas ka mittejätkusuutlikult energia tootmiseks, just nagu fossiilseid kütuseid: plastmassi saab põletada ja generaatoris elektrit toota. Siinkohal on sarnaselt bensiini ja diisli põlemisele probleemiks see, et jääkained ja kasvuhoonegaasid reostavad keskkonda veel pikka aega: nad püsivad keskkonnas, prügimägedel, ookeanides, lendlevas tuhas jm aastatuhandeid.
#000041
Sestap pole imestada, et mikroplastikut avastatakse ookeanides ja mereloomade kehades aina rohkem. Mikroplastikut on leitud vihmaveest, inimese vere analüüsimisel ... Tegemist on hirmuäratava globaalse probleemiga, mille vähendamine peaks olema meie kõigi jaoks prioriteetne, kasvõi iseenda ja oma lähedaste tervise nimel.
#000042
Mis kõige hullem, plastmassi toodetakse endistviisi üha rohkem juurde – aastas ligi pool miljardit tonni. Plastiku ümbertöötlemine on meid kõiki puudutav mure, mille lahendamine muutub iga päevaga aina pakilisemaks!
#000044
Plastmassi toodetakse naftast, mille varud võivad ühel hetkel otsa saada. Metallivarusid on meie planeedil palju rohkem kui fossiilsete kütuste varusid. Metalli on oluliselt lihtsam taaskasutada kui plastikut, sest seda tuleb tavaliselt kõigest sulatada ja uude vormi valada. Näiteks 75% kõigest käibel olevast alumiiniumist on taaskasutatud, sest see on hõlbus protsess. Alumiiniumpurke saab kasutada mitmeid kordi järjest ilma ümbertöötluseta.
#000051
Teatud metallide puhul kasutatakse värsket maaki rohkem, näiteks uute roostevabast terasest tehtud toodete puhul on levinud selline segu: 60% taaskasutatud teras ja 40% esmakordselt kasutatav rauamaak.
#000052
Metallikaevandused on keskkonnale väga kahjulikud, seega kui taaskasutada rohkem metalli, pole tarvis nii palju uut metallimaaki kaevandada ja väheneb surve keskkonnale.
#000054
Sedavõrd olulisem on leida innovaatilisi meetmeid, kuidas takistada ohtliku plastmassi sattumine looduskeskkonda.
#000058