Tervituskõnega esines linnapea Jüri Ratas. Ta ütles, et on läbi käinud kõik lasteaiad ja neile oma abi pakkunud. Linnapea on külastanud ka koole ja teab, et õpetajad teevad oma tööd südamega ning nende kätte võib oma lapsi usaldada.
#000002
Lapsevanemate Liit üritab leida vastust küsimusele, milline peaks olema tuleviku kool. Milline on meie ühiskonna haridusnõudlus, et oleksime edukad?
#000004
Professor Ülo Vooglaid mõtiskles selle üle, kas meie lapsed saavad kasvada õnnelikeks.
#000005
Lapsevanemaks kasvamisel tuleb endale selgeks teha, mida peaks haarama pesaharidus, alusharidus ja teised hariduse liigid.
#000009
Inge Tael rääkis lapsevanemaks olemises psüühilistest probleemidest.
#000012
Kui laps käis lasteaias, oli lihtne lapse tegemisi esiplaanile seada. Laps läks kooli ja vanem arvas, et ta on nüüd juba suur. Selgus, et laps ei saanudki kohe suureks ega oska kõike ise teha. Vanemad peaksid märkama, et lapsele esitatavate nõudmiste hulk suureneb pidevalt ja teda aitama.
#000013
Koolitaja Peep Vain rõhutas, et laste kasvatamine on lastelt õppimine. Me oleme enda lapsepõlve toodang. Lapsevanema vastutus on määratu.
#000016
Tasub jälgida lapse mängu, kuna nii suurt loovust ei oska muidu ette kujutada. Lapse mäng on imeline. Lapsega olemiseks tuleb võtta aega, olla vahetult kohal, mitte töödest hõivatud.
#000017
Eesti Lastevanemate Liidu juhatuse liige Aivar Haller pakkus välja võimalusi, kuidas kool ja kodu saaks rohkem sisulist koostööd teha.
#000019
Tuleb luua selline keskkond, kus kasvab üles hoolivam, sallivam põlvkond. Laps ei pea teiste kaotuse hinnaga võitma.
#000020
Vanavanemad on järjepidevuse kandjad, kellel kogemusi igast valdkonnast. Tuleb taastada kogukond, kus inimesed mõtlevad ühtmoodi. Tuleb leida õpetaja endi keskelt ja õppida tulemuslikult suhtlema.
#000022
Õpilaslehe peatoimetaja Erik Ehasoo kõneles kooli ja kodu koostööst läbi õpilaseprisma. Kool peab lapsega hakkama saama. Lapsevanem peab toetama lapse kaudu kooli tööd.
#000023
Õpetajad viivad läbi arenguvestlusi, mis on kiiduväärt abi, et arutada lapse tulevikku, mitte mineviku probleeme.
#000024
Koolid soovivad, et vanemad teaksid, mis koolis toimub. Koostöö vormideks on arenguvestlused, ühisüritused, koolitused, kontserdid, psühholoogiline abi. Tahetakse saavutada häid õpilase – õpetaja suhteid ja vanemate kaasatust õppeprotsessi korraldusse.
#000026
Vanemad peaksid looma õpetajatega suhted enne probleemide tekkimist. Muutused hariduses nõuavad kooli ja perede ühiseid jõupingutusi.
#000028
Küsimus saalist: “Mis RÕK`is on muutub?”
#000030
Parandusettepanekuid on teinud üle kahesaja isiku. On vaja lugemisoskuse parandamist algklassides. Muudatuste ja ettepanekute aeg kestis 7.veebruarini.
#000032
Liisa Pakosta tutvustas lapsevanemate vaateid uuele õppekavale.
#000033
Kui koolis on liiga kõrged nõudmised, siis laps ei saa hakkama.
#000034
Lisaks oodatakse RÕK`ilt , et kool annaks ka neid teadmisi, mis vanasti saadi perekonnast.
#000035
Raivo Juurak, Haridusfoorumi listi toimetaja, kolmanda õppekava kaasautor tutvustas kolmandat õppekava. See on sügavalt Põhjamaade õppekava sarnane.
#000037
Waldorfõpetajad on kolmanda RÕK`i omaks võtnud ja lähtuvad alljärgnevast:
#000040
Õpilased arvasid, et valikuid peaks olema mitu. Valikud algaksid kümnendast klassist. Õpilased pole RÕK`iga rahul. See ei suurenda valikuid ja on liiga faktidele suunatud. Suurendatud on hoopis ainemahtu.
#000042
Kooli jaoks on olulised vaid tulemused, õpilasi pole eriti kaasatud. Tegemist on tuupimismaratoniga, kus surve all on nii õpilane kui õpetaja.
#000043
Ka õpetajad arvavad, et RÕK`i tööversiooniga pole soovitud eesmärke saavutatud ja ainemahud on pigem suurenenud, mitte vähenenud.
#000045
Arusaamatu on see, miks õpetajate aineliidud on tööprotsessidest taandatud.
#000046
Eesti Õpetajate Liidu ja aineliitude ümarlaud jõudis 28. oktoobril 2006 otsusele, et õppekava on kasutuskõlbmatu ja tuleb alustada algusest.
#000047
Õppekava paradigma muutmine üksi ei aita. Tuleb luua kaasaegne õpikeskkond.
#000048
Kõige sobivam tundub kolmas õppekava, mille kandev idee on see, et üksi laps ei jää maha. Lisaks kaasav kool ja vabadus ise otsustada.
#000049
Lõpuks toimus ka poliitikute diskussioon teemal “Milline on Eesti tegelik haridusnõudlus. ” Diskussiooni juhatas Märt Treier.
#000051
Lapsevanemad olid konverentsist väga huvitatud. Saal oli rahvast täis, esitati palju küsimusi. Lapsevanemad olid huvitatud sellest, mida tunnevad õpilased praeguses õpikeskkonnas, mida võiks koolis muuta ja kuidas nemad saaks kaasa aidata, et nii õpilased kui õpetajad end koolis hästi tunneksid.
#000052
Haridusportaal.ee – Lasteaiajuhile, koolijuhile, firmajuhile
Sinamina.ee – koolitused, nõustamine, murekirjad
#000055