Lugeja küsib: kuidas maastikul vanade aegade jälgi märgata?
#000005
Inimtegevuse märkide nägemiseks tuleb panna tähele muutusi looduskeskkonnas. Vaatama peab ka kohanimesid ja mõtlema selle peale, millise loogika järgi ühiskond eri ajaperioodidel toimis, vastab muinsuskaitseameti arheoloogianõunik Krista Karro.
#000007
Maastik on inimtegevuse ja looduslike protsesside vastastikmõju tulemus. See protsess on pidurdamatu ning pidev, ehk et maastik ongi kogu aeg muutumises.
#000008
Mõnikord juhtub nii, et avastatakse maja või ruum, kus pole mõnda aega midagi liigutatud ning tundub, et aeg oleks nagu seisma jäänud. Siis võib öelda, et muutumise protsess on pidurdunud. Aga laiema maastiku puhul selliseid anomaaliaid enamasti ei juhtu.
#000009
Kadunud veekogud ja leitud esemed
#000010
Kui otsime vanade aegade jälgi, siis enamasti mõtleme selle all inimtegevuse jälgi. Ka muutused looduses on tihti inimeste esile kutsutud, kui räägime ajast, mil inimene Maa peal juba toimetas.
#000011
On muidugi olukordi, kus suured keskkonnamuutused sunnivad ka inimesi elukohta vahetama või oma tegevusi muutma. Mõnikord leitakse inimtegevuse jälgi kohtadest, kus loogiliselt ei tohiks olla sobivaid tingimusi, aga kui hakata lähemalt vaatama, siis võib olla kunagine veekogu soostunud, eluandev jõgi oma voolusängi asukohta muutnud või merepiir taandunud.
#000012
Kui keegi leiab aiatöödel kiviaegseid esemeid, siis on need ilmne tõestus, et kunagi ammu on seal elanud inimesed, aga tol ajal nägi see koht välja hoopis teistsugune.
#000013
Suur osa tänasest Tallinnast oli vanasti vee all. Autor/allikas: "Uudishimu tippkeskus"
#000014
Huvitava näitena võib tuua Tallinna Vabaduse väljaku, mis oli kunagi kiviaegsete küttide-korilaste peatuspaigaks ning asus mere ääres, kuigi tänapäeval jääb meri sellest kohast üpris kaugele. Selle jälgi tänapäeva maastikus märgata on suhteliselt keeruline, kui ei kaasa vastavate spetsialistide poolt koostatud kaarte.
#000015
Ilmekaks näiteks, kuidas inimene oma ümbrust muutnud on, on ka vanad talukohad. Teinekord metsas kõndides võib jõuda lagendikule, kus kasvavad õunapuud ning poolmetsistunud sõstrapõõsad. Siis on selge, et tegemist on vana talukohaga, kuigi hoonetest ei pruugi enam üldse jälgi olla.
#000016
Kuskil läheduses võib paikneda näiteks veesilm, mis tänaseks on kinni kasvanud, kuid ilma milleta on vana talukoht mõeldamatu. Selliseid kohti on üle Eesti palju, sest esimese vabariigi ajal võeti kasutusele ka need maad, kuhu oli suhteliselt raske majapidamist rajada. Hiljem jäeti mingi osa neist maha ning neid võib looduses vaid aimata just eelnevalt mainitud märkide järgi.
#000018
Üks huvitavamaid viise kunagise maastikukasutuse märkamiseks on kohanimede tõlgendamine. Inimesed on aastatuhandeid nimetanud oma kodukohta ja selle ümbrust ning need nimed võivad vahel olla väga püsivad. Koha funktsioon võib olla drastiliselt muutunud, kuid vana kohanimi annab aimu, mis seal enne oli.
#000019
Näiteks on Saaremaa rannikul mitmeid tänaseks kinni kasvanud laguune, mille nimeks on laht. See viitab, et kunagi on meri ulatunud hoopis kaugemale sisemaale.
#000020
Toreda näide on ka Madalmaadest, kus osadel bensiinijaamadel on endiste põldude nimed, meie mõistes siis vanade katastriüksuste nimed. Kunagi oli seal haritav maa, aga tänapäeval vaid bensiinijaam.
#000021
Kõige paremini on vana aja märgid nähtavad sellises maastikus, mida vaatleja hästi tunneb. Sellisel puhul märgatakse juba väikseid muutusi. Täiesti võõras maastikus ei pruugi neid asju niisama lihtsalt tähele panna ning vaja on pöörduda ajalooliste kaartide poole.
#000022
Fotol jääb paremale poole metsa taha väike Vilajärv, mis tänapäeval on jäänukjärv, kuid varasemal ajal oli ilmselt osa suurest Peipsi järvest. Praegu on järve ääres talud, kuid muinasajal oli seal ilmselt hoopis sadamakoht, mille kaudu oli võimalik sõita välja Peipsile ja sealt juba edasi.
#000024
Sellisele järeldusele on võimalik jõuda vaid siis, kui arvestada nii looduslike tingimuste muutumist piirkonnas kui ka kaardimaterjali, folkloori ja kohanimesid. Alasoo kohanimi juba iseenesest viitab suhteliselt madalale maale, mida muinasaja tingimustes võis olla keeruline põllumajanduseks kasutada. Sadamakohaks aga sobis see tõenäoliselt hästi.
#000025
Mineviku maastikku võib võrrelda mosaiigi või puslega, kust osa tükke on puudu. Mida vanemast ajast huvitutakse, seda vähem on eriaegsetest kihtidest säilinud ja seda raskem on säilinut märgata. Kui aga pisut vaeva näha ja süveneda, siis saab maastiku abil aga justkui ajas rännata.
#000026
Norras leiti teadaolevalt maailma vanim ruunikivi
#000027
Lugeja küsib: millal tuli talupoja tuppa põrand ja õuele muru?
#000028
Karvaste geenid pole inimese DNA-st kuhugi kadunud
#000031
Sõjaajaloolased: rahvuslike müütide asemel vajame kriitilist ajalookäsitust
#000032
Vanimad kirjamärgid võisid kõnelda loomade poegimisest
#000033
Punk on lahe ehk Kuidas Eesti naispunkarid oma koha leidsid
#000035
TÜ ajaloolased: toomkiriku varemed annavad Tartule mõttelise sügavuse
#000040
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000042
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000043
Otse kell 18: konkursi "Teadus 3 minutiga" finaal
#000044
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000045
Viis müüti eesti rahva kujunemisloost ja selle uurimise köögipoolest
#000048
Euroopas ainulaadse Salme laevamatuse uuringud on täis müsteeriume
#000049
Tartu parkla all oli peidus põhjasõjaeelne maailm
#000050
Eestlaste geneetiline peenstruktuur paljastab värvika ajaloo ja piirkondlikud eripärad
#000051
18. sajandi talupojale võis kooselunormide rikkumine lõppeda peakaotusega
#000052
Eesti külarahva seksiostud kadusid kalevi alla
#000053
Sajanditaguste kvääride elukäiku ümbritseb saladuseloor
#000054
Eesti rahvastikuplahvatus jäi ära maanappuse tõttu
#000055
Doktoritöö: Vana-Liivimaa suure Rooma keisririigi osana
#000057
Eesti talupojad said topeltnimed mõisa ja kiriku hõõrumise tõttu
#000058
Inimkond pärineb kahest erinevast Aafrika väljarändest
#000059
Animatsioon: geneetika selgitab, kust on pärit eestlaste esiisad
#000061
Kalamaja ehitusplatsilt tuli päevavalgele tuhandeid keskaegseid leide
#000062