Aasta parimadAndmedArvamusEksportEnergiaEriolukordEuroopa LiitHaridusJahindusKaubandusKeskkondKindlustusKoostööKriisKütusLinnukasvatusLoomakasvatusMaheMesindusMessMetsMuldNõustaminePersoonPiimandusPuu- ja köögiviliRahaRohepööreSeadusSeakasvatusSisuturundusSündmusTaimekaitseTaimekasvatusTeadusTehnikaTeraviljakasvatusToetusToiduainetööstusTööjõudTurismÜlevaadeVäetamine
Aasta Põllumees 2023 – põllumajandussektor muutuvates tingimustes
PRIA uut juhendamisteenust kasutas 85 maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise toetuse huvilist
Ühispöördumine: seadusemuudatuste alus ei saa olla riigikassa täitmine
Parim talu 2023 tiitli võitis Sepa Veised OÜ Pärnumaalt
Kas Eesti põllumajandus on roheline?
#000000
Aasta parimadAndmedArvamusEksportEnergiaEriolukordEuroopa LiitHaridusJahindusKaubandusKeskkondKindlustusKoostööKriisKütusLinnukasvatusLoomakasvatusMaheMesindusMessMetsMuldNõustaminePersoonPiimandusPuu- ja köögiviliRahaRohepööreSeadusSeakasvatusSisuturundusSündmusTaimekaitseTaimekasvatusTeadusTehnikaTeraviljakasvatusToetusToiduainetööstusTööjõudTurismÜlevaadeVäetamine
#000001
PRIA uut juhendamisteenust kasutas 85 maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise toetuse huvilist
#000003
Ühispöördumine: seadusemuudatuste alus ei saa olla riigikassa täitmine
#000004
Kas Eesti põllumajandus on roheline?
#000006
Läga käitlemine kaasneb nii piimafarmide kui seakasvatusega. Ühest küljest suureneb farmide produktiivsus, teisest küljest karmistatakse läga käitlemisega seonduvaid keskkonnanõudeid.
#000007
Enamasti on lägatehnika kasutamise aktiivsemad perioodid varakevadel aprillis ja ka mai algul põldudel enne mullaharimist ja külve, aga ka hilissuvel peale taliviljade koristust ja sügisel. Rohumaadel tuleb lisaks jälgida niidete vahesid ehk parim aeg läga laotamiseks on vahetult peale esimest ja teist niidet.
#000008
Kaasaegse lägalaotustehnika soetamiseks on vaja teha üsna suuri investeeringuid, aga tehnika kasutamise aeg on teatavasti piiratud ja sessoonne.
#000009
Läga laotamine saab toimuda vaid siis, kui maapind ei ole külmunud ega lumega kaetud ja loomulikult peavad põllud olema ka liigveest sedavõrd tahenenud, et kannatavad ilma probleemideta rasket lägalaotustehnikat – suurem täidetud lägatsistern koos laotusseadmega võib kaaluda 30 tonni või enamgi. Liigniiskel pinnasel raske tehnikaga liikudes jäävad põldu sügavad rööpad, kahjustada saab mulla struktuur ja osa lämmastikust võib lekkida ka põhjavette. Kui laotada läga valel ajal, siis taimedeni jõuab lisatoitainetest lõpuks väga vähe ja kaasneda võib ka keskkonnakahju.
#000010
Nii jõuamegi selleni, et kuna kasutusaeg on piiratud, siis sageli eelistatakse teenusepakkujaid vajaliku hooajalise tehnika soetamisele ja omamisele. Kuna parim aeg laotamiseks on kitsamal ajavahemikul ja tugevasti mõjutatud ilmastiku poolt, siis ei saa piiratud ressursi ja masinapargiga teenusepakkuja olla samal ajal igal pool. Probleemsetel aastatel ja kõige enam nõutud perioodidel kajastub see kõik ka teenuse kõrgemates hindades. Seega justkui nokk kinni, saba lahti.
#000011
Taskukohane läga laotamine ka väiksematele ettevõtetele
#000012
Uuendusmeelsed tootjad on ülalnimetatud „nokk kinni, saba lahti“ väljakutsele lahenduse leidnud ehk lägalaotuskomplektid on muudetud taskukohasemaks ka väiksematele ettevõtetele nutikate tehniliste lahendustega, seejuures kvaliteedis järeleandmisi tegemata.
#000013
Näiteks Joskin on välja tulnud komplektidega, kus koos keskmise ja suure mahutavusega tsisternidega pakutakse integreeritud ja töökindlat libistaldadega laotusseadet.
#000014
Kui soetada suur lägatsistern koos laotusseadmega, siis tuleb tähelepanu pöörata ka nn vahepealsele lülile ehk rippsüsteemile koos integreeritud hüdraulika ja elektroonika juhtimislahendustega. Tugev ja töökindel rippsüsteem on kallis, lisades masina hinnale vähemalt 10 000 eurot, sageli ka poole rohkem.
#000015
Joskin pakub alternatiivi, kus suuremad (kuni 20 m3 tsisternid ) toodetakse tehases juba koos integreeritud Pendislide ehk libistaldadega laotusseadmega.
#000016
Pendislide laotusseade on juba oma konstruktsioonilt lihtsam ja kergem, mistõttu jääb ära massiivse ja kuluka eraldiseisva rippsüsteemi ehitamine. Loomulikult ei ole ka Pendislide laotussüsteem lihtsalt robustselt tsisterni külge keevitatud, aga libistaldadega laotusseadme ühendus on tehnoloogiliselt palju lihtsam ja seetõttu ka tunduvalt soodsam.
#000017
Joskin uuendusliku Pendislide seadme ühendus
#000019
Pendislide libistaldadega laotusseadet saab edukalt kasutada nii haritaval maal kui rohumaadel. Lämmastiku kaod tulenevad peamiselt õhku haihtumisest ja need jäävad 5% piiresse. Tulemus on võrreldav kõige efektiivsemate ketaslaoturite ja kohese läga mulda randaalimisega.
#000020
Lisaks efektiivsele tööle räägib libistaldadega laotusseadme kasuks kuluosade vähesus, mille vahetamine on lihtne ja soodsam. Ning oma suhteliselt kerge massi tõttu ei tekita ka laotamisel ette jäävad kivid tehnikale suuremaid kahjustusi. Joskin on välja töötanud terve rea erineva klassi Pendislide laotusseadmeid.
#000021
Näiteks 20 m3 Joskin Modulo lägatsisterni komplekt koos 7,5 m laiuse Pendislide laotusseadmega.
#000022
Kuna põllumajandustoetuste taotlemise edukus ja toetuse määrad hakkavad lähitulevikus üha enam sõltuma karmidele keskkonnanõuetele vastavusest, siis tasub teada, et mainitud Joskini lahendused vastavad kõikidele kehtestatud keskkonnanõuetele.
#000024
Loe erinevate, nõuetele vastavate lägalaotuskomplektide ja võimaluste kohta täpsemalt SIIT.
#000025
Joskini valikute ja võimaluste kohta küsi Stokkeri põllumajndustehnika müügiesindajatelt, kelle kontaktid leiad või saada oma küsimused aadressile .
#000026
Põllumajandusel, kalandusel ja toiduainetööstusel on oluline roll riigi majanduses
#000027
Joonistamise teenus 2020. a pindalatoetuste taotlemiseks
#000028
Tööjõud, millelt pole vaja maksta tööjõumakse
#000029
Põllumajandussaaduste eksportija näitab meile teed
#000030
Meemeistrid: Moodne talu podcast #2
#000034
Moodne talu podcast on meid toonud Jõgevamaale, kus võtavad meid soojalt vastu Meemeistrite perenaine Kristi ja peremees Raul. Podcastides ehk taskuhäälingutes toome Teieni Eesti moodsaid talulugusid, eesmärgiga tutvustada neid lugusid laiemalt toidutootjatele ja -tarbijatele. Moodsa talu podcastides toome Teieni inspireerivad lood Eesti taludest. Podcastis räägime, et piim ei ole vaid...
#000035
Mahlametsa: Moodne talu podcast #3
#000036
Moodne talu podcasti episood 3 on toonud meid Pärnumaale Mahlametsa tallu, kus vestleme Terje Miteviga. Antud episoodis on liitunud meiega ka kaassaatejuht, kelleks on Maaeluministeeriumi esindaja Kerli Nõges. Podcastides ehk taskuhäälingutes toome Teieni Eesti moodsaid talulugusid, eesmärgiga tutvustada neid lugusid laiemalt toidutootjatele ja -tarbijatele. Moodsa talu podcastides toome Teieni inspireerivad...
#000037
Mätiku talu: Moodne talu podcast #4
#000038
Moodsa talu podcasti episood 4 on meid toonud Pärnumaale Mätiku tallu, kus vestleme talu perenaise Mirjam Pikkmetsaga. Antud episoodis on meiega liitunud ka kaassaatejuht kelleks on Eesti Põllumajandus- ja Kaubanduskoda juht Roomet Sõrmus. Podcastides ehk taskuhäälingutes toome Teieni Eesti moodsaid talulugusid, eesmärgiga tutvustada neid lugusid laiemalt toidutootjatele- ja tarbijatele. Moodsa...
#000039
Sepa talu: Moodne talu podcast #5
#000040
“Moodne talu” episood 5 on meid toonud Pärnumaale Sepa tallu, kus vestleme perenaise Lisanna Hiiemäe ja peremehe Marko Hiiemäega. Oleme andnud au viimast episoodi juhtida noortalunikule ja Varisoo talu noorperemehele Ragnar Viikojale. Podcastides ehk taskuhäälingutes toome Teieni Eesti moodsaid talulugusid, eesmärgiga tutvustada neid lugusid laiemalt toidutootjatele- ja tarbijatele. Moodsa talu...
#000041
Telli uudiskiri ja ole esimesena kursis põllumajanduses toimuvaga!
#000042
ja ole esimesena kursis põllumajanduses toimuvaga!
#000043
Põllumehe Teataja veebi kasutamist jätkates nõustute küpsiste kasutamisega. Loe lähemalt siit.
#000044