UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Psühholoogilise toetuse häbimärgistamine on kaitseväes vähenenud
#000005
Ajateenistusse asumisel peab noor kiirelt kohanema range päevakava, oluliselt väiksema privaatsuse ja suurenenud füüsilise koormusega. Lisaks tuleb täita ka ebameeldivaid korraldusi ja loobuda paljudest seni meeldinud tegevustest. Ka oma sõprade ja lähedastega saab suhelda ainult kindlatel kellaaegadel. Nendele stressoritele lisandus mullu ka koroonapandeemiaga seotud hirm ja teadmatus, kirjutab kaitseväe peapsühholoog Kaidi Kiis värskes kaitseväe aastaraamatus.
#000007
Ajateenistusse asumisel on noor inimene silmitsi mitmesuguste kiiret kohanemist nõudvate elumuudatustega. Läbi aastate on selleks olnud tsiviilelust erinev keskkond ja rutiin.
#000008
2020. aastal lisandusid sellele COVID-19 pandeemiast tulenevad stressorid: ei olnud teada, kuidas viirus käitub ja kuidas kulgeb haigestumine. Haigustunnustega tuli viibida isolatsioonis, väljaload tühistati, väeosade külastust piirati.
#000009
Ajateenijate kompleksuuringu ja kaitseväe psühholoogide eriolukorra-aegsete vastuvõttude raportite kohaselt oli kolmveerandil ajateenijatest peamiseks stressoriks mure enda lähedaste toimetuleku pärast.
#000010
Vastuvõttudel oldi mures, et kui lähedane põeb haigust raskelt, siis: kes hangib toitu ja ravimeid, kes aitab talus loomi talitada, kes hoolitseb täiskasvanu haigestumisel nooremate õdede-vendade eest.
#000011
Lisaks selgus kompleksuuringust, et vastanud ajateenijatest ligi kolmveerandi jaoks tekitas kevadises karantiinis olemine suuremat stressi kui eelnev tavapärane teenistus.
#000013
Olukorras, kus kutsealune on harjunud suurema füüsilise privaatsusega või on juba ajateenistusse astumisel sotsiaalse ärevusega, muutub häiritus väljalubade tühistamise korral tugevamaks, sest enam ei ole võimalik paariks päevaks või õhtukski omaette olla.
#000015
Kui ajateenija suhtlemisoskused on kehvapoolsed, võib see veelgi pinget lisada. Kompleksuuringu tulemused näitavad, et peaaegu pooled vastanutest tõid välja ajateenijate omavaheliste suhete pingelisemaks muutumise, samuti suhete pingestumise ülematega.
#000016
Psühholoogilist abi vajasid nii ajateenijad kui ülemad
#000019
Stressi teguritega tegelemiseks pöördusid ajateenijad nii oma vahetute ülemate kui ka psühholoogide poole. Tavapäraselt hakkab ajateenijate vastuvõttude arv kutse järel kolmandal kuul langema, kuid 2020. aastal tõusis see perioodil märts-aprill enam kui poole võrra. Vastuvõttude sagedus muutus tavapäraseks mais, et uuesti veerandi võrra suureneda novembris-detsembris.
#000020
Psühholoogide konsultatsioonile pöördusid ka rühma- ja jaoülemad, et uues olukorras ajateenija toimetulekut tõhusamalt toetada ja tekkinud pingeid lahendada. Ülemate pühendumine teenistustingimuste ja kommunikatsiooni parandamisele aitas kaasa sellele, et psüühikahäire tõttu enne tähtaja lõppu reservi arvatud ajateenijate hulk püsis eelneva kahe aastaga sarnasel tasemel.
#000021
Ühelt poolt mõjutas seda ülemate suurenev teadlikkus psühhosotsiaalsete tegurite rollist ajateenistuses ja psühholoogilise toetuse häbimärgistamise vähenemine kaitseväes. Teiselt poolt, teenistusse asub iga aasta rohkem noori, kes peavad ajateenistuse läbimist vajalikuks ja tulevad teenistusse avalduse põhjal, olles seega raskustega toimetulekuks psüühiliselt paremini valmis.
#000022
Ajateenijate kohanemine eriolukorraga sõltus keelest, rahast ja väeosast
#000024
Vastutulijate nägu huvitab inimesi arvatust vähem
#000025
Uuring: nihverdamine viitab põdurale tervisele
#000026
Uuring: viirusnakkuste põdemine võib kergitada ajuhaiguste riski
#000027
Mudilased lähevad kutsudele meelsasti appi
#000028
Minutiloeng: haigete taastumist soodustab targalt kujundatud betoon
#000030
Inimene jagab teiste imetajatega ühiseid ürgemotsioone
#000031
Psühholoog: horoskoobid tõstavad tuju ja aitavad käitumist muuta
#000032
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000035
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000037
Teadlased: eesti kirjandus elab hästi, aga rahastamine valmistab muret
#000039
Digivahendi kasulikkus õppetöös sõltub enim selle kasutajast
#000040
Tehisintellektil põhinevat töötajaskonda kimbutab inimeste keskpärasus
#000041
Psühholoogid: ebaratsionaalsuse väljajuurimine on lootusetu, veel rohkem valimistel
#000043
Neuroteadlane Jaan Aru: nutiseade ei tee teid oma töös paremaks
#000046
Professor: laste vaimseid häireid peaks ravima mitme põlvkonnaga pereringis, mitte antidepressantidega
#000050
Lapse sõnavara arenemiseks tuleb temaga rääkida
#000051
Vägivalda kogenud laste ja perede nõustamine aitab säästa raha tuleviku "Breiviki katastroofide" vältimise arvelt
#000054
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000055