UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Kaks olümpiavõitu, üks kuldmedal – vehkleja Svetlana Tširkova kibe võitlus
#000005
Eestis on vehkemist võistlusspordina harrastatud alates 1930. aastatest.
#000006
Suurem sportlik edu saabus 1960-ndatel kui Svetlana Tširkova-Lozovaja (kuni 1980 Svetlana Tširkova) esimesena olümpiavõiduni jõudis. Ta pälvis kuldmedali naiste floretis.
#000007
Tširkova suutis end noore neiuna vehklemises kehtestada ja 1962. aasta Tallinna meistrivõistlustel võitis ta oma sportlaskarjääri esimese medali.
#000009
1967. aastal toimunud rahvaste spartakiaadil oli ta osavõtja, kelle nime vehklemismaastikul veel ei tuntud. Kuid mõned kuud hiljem tõusis Tširkova Nõukogude Liidu koondisesse, ta võitis Liidu meistrivõistlustel pronksi ja läbis edukalt olümpiaeelsed katsevõistlused.
#000010
Tširkova on öeldnud, et tema trump vehklemisrajal oli võistkonnavõistlus. Olles seal kindel tegija, pälvis noor vehkleja ka treenerite usalduse. Seepärast saadeti teda ikka ja jälle tähtsatele võistlustele.
#000011
1968. aasta Mexico olümpiaturniiril vehkles Tširkova edukalt. Esimeses kohtumises Poola vastu tõi ta meeskonnale maksimaalsed neli võitu, Suurbritannia vastu kolm võitu. Ainult Rumeenia oli noore Tširkova jaoks tõsine pähkel, kuid võit Itaalia üle viis Nõukogude Liidu võistkonna kindlalt poolfinaali.
#000012
Prantsusmaa ja Ungari, kellega oldi juba ligi kolmteist aastat vahelduva eduga võistkondliku esikoha pärast heideldud, alistati tulemusega 9:3. Nii tõi Tširkova esimese naissportlasena Eestisse olümpiamedali. See oli kuldmedal.
#000013
Velhelnud olümpiaturniiril edukalt, valmistus Tširkova finaalmatšiks. Siis selgus aga ootamatult, et võistkonna esindaja oli saatnud Tširkova pingile puhkama ning palunud finaaliks valmistuda hoopis valgevenelannal Tanja Samussenkol.
#000015
Lohutusringi kaudu turniirile tagasi pääsenud Ungarit küll võideti, Tširkova oli teist korda olümpiavõitja, kuid kuldmedalist jäeti ta ilma. Nimelt andis Rahvusvaheline Olümpiakomitee olümpiamedalid vaid medalimatšis võistelnud neljale sportlasele. Tallinnlanna aga finaalis kaasa ei teinud ja nii sai ta kuldmedali asemel diplomi.
#000016
Nii lõppes olümpiafinaalis võistelda tahtnud Tširkovale võistlus kibedalt. Hiljem tunnustati olümpiavõitjat mõlema olümpia eest kuldse rinnamärgiga.
#000017
Svetlana Tširkovat tunti vehklemisradadel kui vastupidavat ja tugevat sportlast, kelle võitlejaloomus, enesekindlus ja suur tahtejõud viisid edukate võistluste ja kuldaväärt võitudeni.
#000018
Minevikuminutid: naised tõid Eestile lauatennises kuulsust
#000020
Video: kes korraldas Eestis esimesed künnivõistlused?
#000021
Video: Minevikuminutid meenutavad 99 aasta tagust maareformi
#000022
Täna on mihklipäev. Vaata videost, mida talupojad sel päeval tegid
#000024
Video: kuidas eestlased jalgpalli ja korvpalli armastama hakkasid?
#000026
Lugeja küsib: kuidas maastikul vanade aegade jälgi märgata?
#000027
Lugeja küsib: millal tuli talupoja tuppa põrand ja õuele muru?
#000029
Mitmeid Põhja-Euroopa rabalaipu painab vägivaldne minevik
#000030
Karvaste geenid pole inimese DNA-st kuhugi kadunud
#000032
Sõjaajaloolased: rahvuslike müütide asemel vajame kriitilist ajalookäsitust
#000033
Vanimad kirjamärgid võisid kõnelda loomade poegimisest
#000034
Vanamoodsad Eesti naised hoidsid peploskleiti au sees veel 13. sajandil
#000035
Punk on lahe ehk Kuidas Eesti naispunkarid oma koha leidsid
#000036
Tänapäevaste koduhobuste eelkäijad kodustati Põhja-Kaukaasia steppides
#000037
Minutiloeng: miks on Eesti vapil lõvid?
#000039
Sauruste hävingu järel rikastus madude toidulaud
#000040
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000041
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000042
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000044
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000045
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000046
Hapuvadak võib jõuda peagi seaküna asemel inimeste toidulauale
#000047
Viis müüti eesti rahva kujunemisloost ja selle uurimise köögipoolest
#000048
Tartu parkla all oli peidus põhjasõjaeelne maailm
#000050
Eestlaste geneetiline peenstruktuur paljastab värvika ajaloo ja piirkondlikud eripärad
#000051
18. sajandi talupojale võis kooselunormide rikkumine lõppeda peakaotusega
#000052
Eesti külarahva seksiostud kadusid kalevi alla
#000053
Sajanditaguste kvääride elukäiku ümbritseb saladuseloor
#000054
Eesti rahvastikuplahvatus jäi ära maanappuse tõttu
#000055
Kas keelesugulus on päris sugulus? Geenid vastavad
#000056
Homoseksuaalsuse ajaloo allikad maalivad minevikust kirju pildi
#000057
Eesti talupojad said topeltnimed mõisa ja kiriku hõõrumise tõttu
#000059
Inimkond pärineb kahest erinevast Aafrika väljarändest
#000060
Kuula, mis häält teevad lohukivid
#000061
Animatsioon: geneetika selgitab, kust on pärit eestlaste esiisad
#000062
Kalamaja ehitusplatsilt tuli päevavalgele tuhandeid keskaegseid leide
#000063
Kuidas esimese öö õigusest sai eesti rahvuslik narratiiv?
#000064