Mida rohkem investeerida, seda kauem kestab
#000001
Säästlik on ilusKortermajade kategoorias sai tänavu presidendiauhinna maja Haapsalus Metsa 71. Usun, et haapsallasi see ei üllata, sest see 1972. aastal valminud 18 korteriga maja on juba aastaid mõjunud hoolitsetumalt kui mõni teine. Erinevalt teistest sama tänava majadest, mis on tänavaga samal tasapinnal, on see ehitatud justkui künka otsa, tänavast palju kõrgemale. Ja seda künkaserva kaunistab kiviktaimla, mis sundis möödujat iga kord mõtlema, et selle maja elanikud tõesti hoolivad oma kodust.
#000002
„Jah,” kinnitas ka korteriühistu esimees Tiit Koppel, „ma suhtun Metsa 71 kinnistusse kui oma kodusse.” Kuigi tõenäoliselt oleks olnud siis, kui maja kehv seisukord välja tuli, palju lihtsam kolida kuskile mujale või soetada oma maja.„Jah,” nõustus Tiit Koppel. „Oleks küll. Pindi Kinnisvara 2012 aasta IV kvartali Läänemaa aruandest võib välja lugeda, et meie maja ruutmeeter on Lääne maakonna kalleim. Aga maja tegelikku väärtust ei määra see, vaid sentiment, see, mida ma selle maja vastu tunnen. Olen siin elanud sellest ajast saadik kui olin 11-aastane. Ja nelikümmend aastat on piisavalt pikk aeg, et maja südame külge kasvaks.”
#000003
See on kortermajade kordategemise võtmeküsimus. Eestis on kümneid kortermaju, kus elanikud ei suuda isegi korteriühistut moodustada, mis siis veel kapitaalremondist rääkida! Liiga kallis, remondiaeg liiga tüütu üle elada, kauaks meid enam, ei taha lastele võlgu pärandada, pärast mind tulgu või veeuputus... Kuidas käis veenmine Metsa 71 ühistus, kus pooled elanikest on pensionärid?Tiit Koppel alustab juttu ühistu moodustamisest. Kuna maja kuulus Palivere ehitusmaterjalide tehasele, siis asus seda 1990-ndate algul haldama Palivere Kodu nimeline haldusfirma. 2002. aastal otsustasid nad selle Haapsalu Linnamajanduse AS-ile üle anda. Mõlema firma esindajad olid kohal, kõnelesid veenvalt ja meie majaelanikud otsustasid 17 poolt ja 1 vastuhäälega selle asja ära teha. „See ainus vastuhääl oli minu oma, sest minu meelest oli ühest mittetoimivast kolhoosist teise üle minemine täiesti mõttetu. Maksime tegelikult üsna olematu teenuse eest. Haldusfirma lihtsalt jagas maja igakuised kulud korterite vahel ära,” meenutab Tiit Koppel. „Ja mina, kes ma olin tolleks ajaks juba 10 aastat ettevõtluses tegev olnud, nägin, et ise saaksime sellega palju odavamalt hakkama. Kuu aja pärast oligi meil ühistu moodustatud. Alles siis hakkasime aru saama, kui õnnetus seisus meie maja tegelikult on. 2010. aasta kevadel tuli teade, et kortermajade renoveerimist hakatakse riiklikult toetama. Kohe samal päeval, kui uudis raadios ette loeti, tuli üks meie maja pensionär mulle õues vastu ja ütles, et Parts annab raha, miks me ei võta?See oli hea küsimus. Hakkasin asja endale selgeks tegema, sügiseks olin valmis majarahva üldkoosoleku ette astuma.”Inimeste veenmine ei olnud lihtne. Maja olukorra ja KredEx-i pakutud võimaluste selgitamine võttis neli tundi. Eelkõige oli tähtis näidata, et kui kapitaalremont ette võtta, siis on mõtet teha seda ainult täiesti kompleksselt. Mitte nii, nagu vahel tehakse, et hoitakse näiteks ventilatsiooni pealt kokku ja siis hakatakse jälle puurimisega pihta, sest maja hallitab. Ja see läheb juba palju kallimaks.„Ma vajasin vastust kahele küsimusele: 1) kas renoveerida? 2) kas võtta laenu?” jätkab Tiit Koppel meenutamist. „Koosolekul oli kohal 16 korteri esindajad, kellest kaks jäid hääletamisel erapooletuks. Seega oli mul luba toimetamiseks olemas. Arvasin, et järgmiseks kevadeks on meil remont tehtud, aga olin liiga optimistlik. Ettevalmistuste peale kulus terve 2011. aasta. KredEx nõuab energiaauditit, mitmesuguseid ekspertiise, oma aja võtab projekteerimine... Kui maja renoveerimist hakkab korraldama diletant, nagu ma olin, siis see lõppeb halvasti. Õnneks mul vedas tarkade ja heatahtlike koostööpartneritega, nagu KredExi ametnik, pangamehed, ehitusinsener, projekteerijad. Sain aru, et ei tohi mõelda ainult rahanumbritele ega uskuda esimese ettejuhtuva müügimehe lobedat juttu. Tuleb valida õiged materjalid ja neile vastav tehnoloogia, kõik peab omavahel seotud olema.”Tiit Koppel muigab: „Vaadake, et kortermaja hästi tuksuks, selleks peab korteriühistu esimees olema ehitusinsener, jurist ja psühholoog ühes isikus. Ja eraldi võttes ei ole mina neist ükski. Mis tähendab, et pidin sukelduma raamatutesse ja endale paljud tundmatud asjad üksipulgi selgeks tegema.”
#000006
Avaras õues on ruumi nii suurtele kui ka väikestele.Pildid: korteriühistu arhiiv
#000012