Ravimtaime tinktuurid- mis need on?
#000000
Category Archives: Kanaari saared ja ravimtaimed
#000001
Argemone Mexicana, tuntud ka kui Mehhiko unimagun, kollane ohakas. Tal on tugev ja püstine vars, millel on dekoratiivne kollane õis. Taime varrele teravad okkad, väga sarnane ohakaga, selle pärast kutsutakse ka ilmselt kollaseks ohakaks. Ta kasvab troopilises, kuivas ja päikselises kliimas. Argemone Mexicana kasvab jäätmemaadel ja on mitmeaastane taim, mis võib kasvada umbes 1 meetri kõrguseks. Õied on kollased. Vili
#000002
Artemisia absinthium ehk koirohi on eristatav teistest puju perekonna isenditest tema hõbehallide lehede ja varte poolest. Taimel on mõrkjas-kirbe lõhn. Eriti tugev on lõhn mistahes taime osa sõrme vahel muljudes. Tenerifel olen taime korjanud läänerannikul, nii uhteorgude (barrancode) põhjas, kui lubja- ja liivakivistelt seljandikel. Artemisia absinthium ehk koirohi on mitmeaastane taim, mis võib kasvada veidi üle meetri kõrguseks. Õied on
#000003
Pebrella on pärit tüümiani perekonnast. Selle taime teaduslik nimi on Thymus Piperella. See on sama tüümian kui klassikaline tüümian (Thymus vulgaris), kuid Vahemere ja Kanaari saarte piirkondades endeemiline. Seda leidub peamiselt mägi-, kivi- ja lubjakivipiirkondades. Nagu tavaline tüümian, võib see ka kasvada umbes 30cm pikkuseks puitunud varrega taimeks. See on metsik taim, mis talub suhteliselt hästi põudasid, kui põud aga
#000004
Fagonia cretica kuulub looduslike õistaimede Fagonia perekonda. Taim väga laia levialaga ja kasvab põhiliselt kuivas kõrbelises kliimavöötmes Euroopas Vahemere maades ning Afrikast Aasani ja ka Ameerikas. Kanaari saartel esineb seda taime kagu- ja lõunapoolsetel aladel, liiva- ja lubjakivistel mäeseljandikel. Varred on okkalised ja tihti kasvab ta teiste põõsastike varjus. Taim tõmbab endale tähelepanu lillakas-siniste õitega, mis lõhnavad imehästi. Olen näinud
#000005
Kahjulik kolesterool- müüt või pettus
#000006