Kes on Piibli uurimise tõsiselt ette võtnud, sel ei hakka kunagi igav. Ikka ja jälle avanevad uued perspektiivid, meie igapäevaelu „mõistlikud lahendused“ seatakse küsimärgi alla.
#000000
Tänases artiklis arutleb õigeusu teoloog dr Eleni Kasselouri-Hatzivassiliadi Piibli üle õigeusu kirikus ja teoloogias nentides, et õigeusu arusaama järgi on Jumala Sõna eeskätt kogemus ja elu Jeesuses Kristuses. Ühtlasi tõdeb ta, et kirikuisade lähenemine Pühakirjale on ühildatav ajaloolis-kriitilise meetodi kasutamisega. Autor nendib: „Isad valgustavad meid Pühakirjaga suhtlemisel ja pakuvad välja asjakohaseid tõlgendusmustreid meie tänapäevase reaalsuse jaoks. Pole kahtlustki, et olles täna siin, oleksid nad töötanud käsikirjade kriitiliste väljaannete kallal ning õppinud heebrea keelt ja arheoloogiat, kui mainida vaid mõnda võimalust. Nad oleksid võtnud ette igasuguse uurimistöö, mis võimaldanuks anda rohkem teavet Piibli kohta. Teisest küljest oleksid nad teinud kõik endast oleneva, selleks et kuulutada evangeeliumi ja juhtida usklikke elama evangeeliumi järgi.“
#000001
Igal kristlikul traditsioonil on lisaks Piiblile oma „hermeneutilised läätsed“, mille kaudu piiblitekste mõista ja tõlgendada. Nagu ilmneb Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku nimetusest, on meie luteri kiriku puhul selleks evangeeliumi rõõmusõnumi keskmesse asetamise kõrval luterlikud usutunnistuskirjad. Viimased ei ole ametimõistmist kunagi kesksele kohale seadnud, küll aga hoiatavad selle hierarhilise mõistmise eest ning rõhutavad terve Jumala rahva kaasvastutust kirikuelu korraldamisel ja juhtimisel. Tänases numbris avaldatud kaks arvamuslugu õp Vallo Ehasalult ja õp Tiit Kuusemaalt, kes on ühtlasi EELK kirikukogu liikmed, jätkavad eelmistes numbrites alanud arutelu, mille on toonud kaasa kiriku põhikirja muutmise kava. Õp Tiit Kuusemaa arutleb enda arvamusloos EELK enesedefinitsiooni „vaba rahvakirik“ tähendusvälja ja selle üle, mida see võiks tähendada kiriku struktuuri seisukohast. Õp Vallo Ehasalu mõtiskleb piiskopiameti üle meie, Eesti luterluse ajaloo kontekstis.
#000002
Vallo Ehasalu, Piiskopiametist ja piiskopkondadest.
#000005
Johannese evangeeliumi alguses lõhestab valgus pimeduse ja Sõna saab lihaks. Me oleme Teda oodanud ja me oleme Tema ära oodanud. Meid ootab nüüd uus
#000013
Aasta 2011 lõppeb. Mõnele on see olnud hea, mõnele vähem hea. Ka kirikutele ja kogudustele ei ole see aasta olnud ühesugune. Kindlasti on aga
#000015