Enam ei tea, mis on õige või vale: kuidas on ajalugu filmis „Süngeim tund“ muudetud?
#000000
Aastal 2017 vändatud sõjadraama “Süngeim tund” pälvis suurt tunnustust, kuid ajaloolased ja vaatajad märgivad, et film muutis Winston Churchilli elu teatud aspekte, et tekitada filmis rohkem põnevust.
#000001
Joe Wrighti film jutustab Churchilli esimestest aastatest Ühendkuningriigi peaministrina ja tema rangetest meetmetest Teise maailmasõja puhkemisel. Gary Oldman on oma karjääri jooksul mänginud paljusid karaktereid, kuid just tema roll Churchillina tõi talle parima meespeaosatäitja Oscari. Oldmani esitus pälvis üldise tunnustuse ja aitas suuresti kaasa “Süngeima tunni” edule.
#000002
Filmi autoriks on eluloožanri veteran Anthony McCarten (“Kaks paavsti”, “Kõiksuse teooria”, “Bohemian Rhapsody”). Kuigi McCarten ei toetunud „Sügeima tunni“ kirjutamisel mingile konkreetsele allikale, tegi Oscarile nomineeritud stsenarist suure osa uurimistööst. „Süngeima tunni“ pressiintervjuus lisas McCarten: “Sa pead saama faktid selgeks ja töötama piirides, mida ajalugu lubab, aga ka nendes piirides, mida publik talub”. Arusaadavalt on mõned olulised stseenid “Süngeimas tunnis” ülepaisutatud.
#000003
Churchilli isiklik sekretär Elizabeth Layton on filmis oluline tegelane, keda näidatakse pidevalt oma kuumapäise tööandjaga tegelemas. Suurim muudatus filmis on aga tema tööaja ajateljes. Nagu Layton oma 1958. aasta mälestusteraamatus “Mr. Churchilli sekretär” räägib, kohtus ta Churchilliga esimest korda 1941. aasta mais, mille järel töötas ta tema heaks kuni 1945. aastani. Kuid “Süngeim tund” toimub 1940. aastal, mis viitab sellele, et Layton tundis filmis Churchilli ja töötas tema heaks palju kauem, kui päriselus.
#000004
Sõjaoperatsioon, mis hõlmas brittide püüdlusi oma väed Dunkirki randadest evakueerida, kandis nime “Dünamo”. Koos selliste filmidega nagu „Dunkirk“ ja „Their finest“, on „Süngeim tund“ mitteametliku Dunkirki triloogia viimane pusletükk. Kui operatsioon „Dünamo“ lõppes 4. juunil 1940, pidas Churchill samal päeval ühe oma parima kõne (BBC andmetel). Briti parlamendi alamkoja ees kõneldes teatas peaminister julgelt: “Me võitleme randades”. See kõne kõlab “Süngeima tunni” lõpus, kuid see sai ette loetud hoopis 28. mail, kui operatsioon “Dünamo” oli veel poole peal. Kõne on filmis täpselt sama moodi esitatud, kuid aeg, millal seda esitati, on erinev.
#000005
Parlamendi lähedal asusid maa-alused punkrid, mida tuntakse lihtsalt kui maa-aluste sõjaruumidena. Filmis “Süngeim tund” näidatakse selliseid ruume, kus Churchill ja tema nõunikud arutavad sõjastrateegiaid. Kuigi need ruumid olid olemas ka kaardiruumidena ja õhutõrjeruumidena, ei saanud neid 1940. aasta mais kasutada, nagu filmis näidati. „Süngeima tunni“ ajalooline nõustaja Phil Reed ja War Roomsi emeriitdirektor ütlesid ajakirjale TIME, et kuigi need ruumid avati 1939. aasta augustis, ei kasutanud Churchill ja tema töötajad neid enne 1940. aasta septembrit. Selle põhjuseks on see, et enne septembrit ei toimunud Ühendkuningriigis lihtsalt ühtegi pommirünnakut.
#000006
Dunkirki kõnet ei edastatud raadios
#000007
„Süngeimas tunnis“ tekitab raadiost kõlav Churchilli kõne “Me võitleme rannas” parlamendis ärevust ja tekitab isegi tema abikaasal, Clementine Churchillil, kuningas George VI ja Briti rahval emotsionaalseid reaktsioone. See on aga üüratu ajalooline ebatäpsus, sest raadiosaateid parlamendist hakati edastama alles alates 1970. aastatest. Ühendkuningriigi valitsuse ametlikus blogis on mainitud, et 1940. aasta kõnest luges osa ette BBC diktor õhtuste uudiste ajal. Kuigi Churchill kordas tavaliselt oma kõnesid raadios hetk pärast nende pidamist, salvestas ta selle konkreetse kõne märksa hiljem – 1949. aastal.
#000008
Paljud parimad teise maailmasõja filmid dramatiseerivad sõjaaegset tegevust, kuid “Süngeim tund ” käsitleb lahingute taga peituvat strateegiat ja diplomaatiat. Churchilli, kes seisab silmitsi oma kabineti ja ülejäänud liitlasriikide survega, näidatakse isegi telefonikõnet pidamas toonase Ameerika presidendi Franklin D. Rooseveltiga, kus ta palub sõjalist abi. See ei saanud olla võimalik, sest filmis näidatud telefon ei eksisteerinud enne 1943. aastat. Kuigi Churchill palus Rooseveltilt abi 1940. aasta mais, oli see palve talle adresseeritud kirja teel (History vs. Hollywoodi andmetel).
#000010
Churchill ei olnud nii otsustusvõimetu
#000011
Film “Süngeim tund” kujutab Churchilli otsustusvõimetu juhina, kes on konfliktis Briti sõjategevuse jätkamise või sakslastega kokkuleppe sõlmimise vahel. Tegelikult oli Churchill aga palju otsustusvõimekam ja ei tahtnud pidada läbirääkimisi vaenlasega. Kuigi 1940. aasta mais valitses Briti parlamendis tõepoolest kaos, nagu ka filmis seda näidatakse, oli Churchill kindlalt otsuse langetanud, et Hitlerit ei saa usaldada. National Review vaidlustab “Süngeima tunni” stseeni, mainides, et Churchill andis mais oma sõjakabinetile juhised, et “iga mees peaks tõusma üles ja rebima mind oma kohalt maha, kui ma vaid hetkekski kaaluksin läbirääkimisi või alla andmist”.
#000012
Eriti dramaatilises stseenis filmis “Süngeim tund” sõidab sigarit suitsetav peaminister esimest korda Londoni metrooga. Churchill on ikka veel konfliktis oma otsusega mitte Saksamaale alistuda ja küsib ehmunud reisijatelt, mida nad tunnevad. Tema kaasmaalased väljendavad soovi endiselt Hitleri vastu võidelda. See stseen on ehk suurim filmi muudatus, sest selle olukorra kohta puuduvad ajaloolised tõendid. Kuid nagu The Wrap teatas, arvas stsenarist McCarten, et selline hetk oleks võinud juhtuda ka päriselus, sest Churchillil oli kalduvus äkitselt kaduda ja „lihtrahvaga“ rääkima minna.
#000013
Kuid nagu Churchilli pojapoeg lord Soames ütles Daily Expressile: “Mõte, et minu vanaisa oleks metroos olnud, on täiesti absurdne.” Samuti on kaheldav, et töölisklass oleks Churchilliga nõusolevalt noogutanud ja isegi rõõmustanud tema otsuste üle, nagu filmis seda näidatakse.
#000014
Seda ajaloolist filmi saab vaadata juba neljapäeval, 27. juulil, kell 21.40 TV3 Film kanalil ja seda viiele Oscarile nomineeritud ja kahega pärjatud filmi ei tasu mitte mingi hinna eest maha magada!
#000015