Ükskõik kui keerulises suhtlemisolukorras meil tegelikult on valik – ma kas valin käitumise, mis hoiab suhet või valin käitumise, mis kahjustab seda. Nipp on selles, et kui ma juba annan endale võimaluse valida, siis on tõenäolisem võimalus, et ma valin hoidva käitumise. Aga kui ma endale valikuhetke teadlikult ei paku, võib kergesti juhtuda, et enne kui arugi saan, olen juba reageerinud mõtlematult ja teinud kahju. Öeldakse, et kui teed halba, siis pärast vabanda ja ongi korras. See on sarnane olukorraga, et löön aia sisse naela ja pärast tõmban välja. Auk jääb ju järele, aga kuidas seda lappida? Nii mõnedki suhted on täis neid valutavaid naelajälgi.
#000010
Tunnete regulatsioon algab peatumisest, hetketunnetusest: mida ma praegu tunnen, mis seda ajendas, mis olukord see siin on, kuidas kas üldse peaksin reageerima? Oluline on kuulata oma tundeid, kuid õppida reageerima mitte tunde, vaid väärtuse pealt. See võib tunduda isegi kummastav, et kuidas see üldse juhtub, et ma tõstan häält, ähvardan, kasutan solvavaid väljendeid jne, kuigi mu ees seisab mu partner või laps ja mulle on ju tähtis mu suhe nii partneri kui ka lapsega. Aga seda juhtub ja sel on omad põhjused.
#000013
Ülereageerimine keerukas olukorras ei vii kunagi lahenduseni, vaid järgmise konfliktini, suhete hõrenemise ja katkemiseni.Mulle tundub olulises tarkusena seegi, et iga kord ei olegi vaja reageerida. 3-aastase puhul on arengukohane, et kui talle midagi ei meeldi, siis ta nutab või viskab auto vastu seina. Aga 33-aastane või 43-aastane võiks selle psüühilise etapi juba läbinud olla, täiskasvanu juurde peaks kuuluma oskus oma impulsse taltsutada ning panna stiimuli ja reaktsiooni vahele oma teadlikkus. Ma võtan selle hetke, et korraks mõelda: kas pean reageerima, kuidas ma pean reageerima, ja kas just praegu. Inimesed kardavad tihti olukorrale alla jääda: pean kohe ütlema, kohe vastama, kohe paika panema – ei pea – rahu!
#000016
Minu ülesanne pereterapeudina on olla kuulaja, mõistja, toetaja, varjatud ressursside leidja ja seekaudu soodustada inimese isiklikku toimetulekut, olla suhetes abistav dialoogi loomisel või taastamisel, aga ikka olen ka tõlk ja rahustaja ning n-ö kotkas taevas, kes püüab näha suuremat pilti.
#000018
Aga muidugi juhtub vahel ka seda, et emotsionaalne temperatuur nõustamistoaski läheb kõrgeks. Universaalne viis tunnetega toimetulekuks on kontakt nendega, aktsept, normaliseerimine. Praegu ongi tuntav, et pinge inimestes on suurem kui näiteks veel eelmisel kevadel, kui koroonakriis algas. Paljudel on raske leida rahu enda seest olukorras, kui väljast lisandub aina uut pinget ja kõik aina kestab.
#000019
Naljaga pooleks: psühholoogiatudeng küsib õppejõult käest, et kuidas sellega on – kas psühhoterapeut võib ka nutta seansi ajal? Õppejõu vastus: „Jah, terapeut võib nutta, ... aga mitte rohkem kui klient.“
#000021
Aga kui küsimuse juurde tagasi tulla, siis loomulikult on ka psühholoog inimene nagu iga teinegi, kuid psühholoogil peab olema professionaalne oskus tulla toime võõra valuga, ja mis kõige tähtsam – teha vahet enda ja teise valul. See on oluline teadmine mitte ainult psühholoogile, vaid suhetes üldiselt, nii laste kui ka partneritega.
#000022
Me peame aru saama, et sina oled sina ja mina olen mina. Me ei ole ühendatud anumad. Väga tihti on nii, et üks partneritest on kuri või laps on pettunud ja siis on vanem või teine partner ka endast väljas ja olukord eskaleerub. Rahustav, mõistev, maandav saab olla see inimene, kes küll empaatiliselt tunnetab teise kannatust, kuid ei võta seda enda omaks. Ainult nii säilib abistamisvõime.
#000023
Psühholoogi ülesanne on jääda kõigis olukordades mõistvaks ja rahulikuks ja selle väärika rahu taustal on lootus, et teisedki rahunevad. Nii nagu vanema ülesanne on jääda ärritunud lapse kõrval mõistvaks, kaasatundvaks ja kaasamõtlejaks, nii on see ka partnersuhetes ja võiks olla ka üldisemalt elus.
#000024
Viirusekriis on meie elu peapeale pööranud. Kes on praegu kõige suurema surve all – emad, kes end vahel isegi töölt lahti võtavad, et distantsõppel lapsega tegeleda; isad, kes on hirmul töö kaotamise pärast või kodus õppivad lapsed, kes peavad õppima vastutama?
#000025
Tülides muutuvad inimesed ikka emotsionaalseks. Kuidas ennast sel hetkel talitseda, et mitte teha või öelda midagi, mida pärast kahetsed?
#000030
Iga inimese kohustus on seista enda eest. Kuid väljendusviis peaks olema mis tahes olukorras ja eriti konfliktilaadses olukorras lugupidav, teise isiklikku ruumi sissesõitmine on tabu. Hea suhte nimel võiks minu poolest ära õppida isikliku keele, st olla kõneldes minakeelne. Isiklik keel on lugupidav keel: ma ei räägi sellest, mida sina tegid pahasti, või mis sinul on tegemata (sest ma ei tea sinu põhjusi, ja oleks mitterespekteeeriv neid oletada), vaid räägin sellest, kuidas sinu tegu mind mõjutab. Lihtne näide: ma võin öelda, et sa tegid mulle haiget. Tegelikult ma ei tea, kas sina tegid, kas sul oli see kavas, aga ma tean, et mina sain haiget.
#000031
Vahel arvatakse, et minakeel on egoistlik – kas see on ikka hea? Kui üks vaid endast räägib, on see tõesti tasakaalutu. Kui kaks inimest oma tunnetest-mõtetest-soovidest kordamööda räägivad ja kuulavad, sünnib dialoog. Enda eest seismise juurde kuulub ka ülesanne õpetada teistele, kuidas minuga ringi käia. Ma pean andma teistele tagasisidet selle kohta, milline teiste käitumine mulle sobib ja milline mitte. Keegi ei peaks talle sobimatut käitumist vaikselt alla neelama, kuid märku tuleb sellest anda lugupidaval moel. Kunagi ei maksa eeldada, et teine nagunii aru saab, isegi kui on 20 aastat koos elatud. Eeldamisest tuleb ainult pahandust. Etteheite asemel saab alati teha ettepaneku, see hoiab ära suhetsööva näägutamise. Paljud pahandused ja pinged jäävad olemata, kui me suhetes seisame enda eest, tehes seda väärikal moel.
#000032
Osasid inimesi aitab teatud korrastatuse ja süsteemi loomine. Näiteks, et tööd teen vaid ühe kindla koha peal ja ütlen ka perele, et nüüd teen mina poolteist tundi tööd ja palun mind mitte segada. Oluline on teha asju ükshaaval. See rabistamine, üks silm lapse peal ja teine supipoti peal, samas tööasju mõeldes... see on väga väsitav, suur osa energiast läheb ümberlülitumisele, uuele keskendumisele, ka segajate ignoreerimine on energiamahukas. Siingi on abiks teadlikud valikud ja otsused, kokkulepped partneri ja perega, siis sujuvad asjad paremini.
#000035
Ikka juhtub seda, et inimesed tulevad nõustamisse suhteliselt väikese lootusega muutusele, aga ikkagi tulevad. Või tullakse juba selge visiooniga, selge tellimusega terapeudile: nt tahame õppida konflikte lahendama. Juhtub, et juba on otsustatud lahku minna, kuid kohtumiste käigus ilmneb mingi kasutamata suhteressurss, mis viib paranemisele. Juhtub, et pealtnäha väiksemate arusaamatuste tõttu pöördunud paariga töötades ilmnevad salakarid, mis algset olukorda drastiliselt muudavad. Lugusid on igasuguseid, elu ei ole korrutustabel, kus vastused ette teada.
#000038
Kui kriisist rääkida, siis neil paaridel, kes on kriisi sisenenud pigem hea suhte pealt, on lihtsam toime tulla. Toimivas partnersuhtes püütakse ka kriisi ajal säilitada olemasolevat struktuuri ja uutele olukordadele kohe lahendusi leida, oluline on kohanemisvõime ja paindlikkus. Kui peres ollakse harjunud läbi rääkima, üksteist kuulama, jagama muremõtteid ja tundeid, lähedal olema, siis on olemas palju seda, mis rahustab ja pinget maandab. Kuulamisoskuse olemasolu on kriisiaegadel eriti tähtis. Muidugi ei saa partner mulle näiteks mu tööd tagasi anda, aga ta saab mind toetada kuulamisega, mõistvusega, lihtsalt minu juures olemisega – see kõik on rahustav. Alles siis, kui oleme rahunenud, on võimalik lahendusi kaaluda.
#000039
Ärev aju ei suuda mõistlikke lahendusi leidagi.Kui paneme toimiva paari kõrvale selle paari, kes juba enne kriisi oli halvas olukorras, siis lisanduv pinge on selle paari jaoks tõesti ohtlik. Kindlasti on partnereid, kes kriisi tõukel leiavad, et nüüd ongi õige aeg lahku minna, sest sisuliselt oli suhe juba lõppenud.
#000041
NB! Kommentaarid on avaldatud lugejate poolt. Kommentaare ei toimetata. Nende sisu ei pruugi ühtida toimetuse seisukohtadega. Kui märkad sobimatut postitust, teavita sellest moderaatoreid vajutades linki “Sobimatu”!
#000044
Vähi sõeluuringutele kutsutakse tänavu ligi 200 000 naist ja meest (1)
#000060