Keeleteadlane Mart Rannut: rahvusvaheline õigus tunneb vaid kolme liiki vähemusi
#000000
“Kristlaste hääl peab üle kõige kostma, kui me räägime mõnest haavatavast rühmast siin Eestis. Aga me tegelikult seda ei kuule, sest meedias räägitakse hoopis mingisugustest muudest vähemustest,” ütles keeleteadlane Mart Rannut Pereraadio sarja Ühiskonnapeegel saates “Õigus olla kestlik rahvas”. Ühiskondlikus arutelus käibel olevad mõisted, nagu näiteks vähemused, abieluvõrdsus ja vihakõne on saanud endale läbi meedia uue sisu ja muutunud sellisena mõistetamatuks.
#000002
Kui kuulata ja vaadata meediat, siis võib Mart Rannuti sõnul väga kergesti ära unustada, et kristlased on Eesti suurim vähemusrühm. Siinkohal lisas Rannut täpsustuse, milliste inimrühmade puhul on üldse kohane kasutada vähemuse mõistet, pidades silmas rahvusvahelisi inimõiguskriteeriumeid. Nimelt tuntakse tema sõnul ÜRO kontekstis vaid kolme liiki vähemusi: keelelised vähemused, etnilised vähemused ja usulised vähemused. Ta lisas, et on olemas ka OECD ülddefinitsioon, kus räägitakse vähemusrahvustest. Kõik muu käib Rannuti selgitusel igaühe individuaalsete õiguste alla, nt mittediskriminatsiooni printsiibi alla, s.o võrdsus seaduse ees, siia kuulub ka näiteks väljendusvabadus.
#000003
Keeleteadlane analüüsis saates ka mõistet “vihakõne”, mis on tema hinnangul ebaõnnestunud termin. Seda näiteks seetõttu, et inimene võib tunda suurt naudingut, kui saab teise paika panna. Sõna “vaenukõne”sobib tema hinnangul sisu edasiandmiseks paremini ja selle näitena tõi ta välja Objektiivi peatoimetaja Varro Vooglaiu kiusamise ETVs, mida õigustati nalja tegemisega. Rannut leidis, et selle juhtumi lahendamine on jätnud meie õigussüsteemile pleki, sest on pretsedentitu ning rahvusvaheliste inimõigusnormidega vastuolus.
#000005
Mart Rannut tunnistas, et ei saa aru, millest abieluvõrdsuse puhul avalikus ruumis ikkagi räägitakse. “Meil kehtib mittediskrimineerimise printsiip – kõik on võrdsed seaduse ees, ka erisättumusega inimesed,” märkis ta. Riigi poolt tunnustatud etniliste, keeleliste ja usuliste vähemuste jaoks on olemas küll erimeetmed ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste paragrahvis 27, kuid seda ei saa laiendada eri seksuaalse sättumusega inimestele. Võrdsus tähendab võrdset kohtlemist ja võrdseid võimalusi indiviidi tasandil kõigile. Sellele muutmine mõne rühma huvides oleks erisuse loomine. Rannut märkis, et arvuliselt on samasoolised pered marginaalne osa marginaalist, kuid meedia tõstab just seda osa kodanikest ebaproportsionaalselt esile.
#000006
Kirikute nõukogu kutsub osalema maailmakoristus- ja palvepäeval
Kuusalu Laurentsiuse kirik tähistab 10. augustil lauritsapäeva
Piiskop Philippe Jourdan kirjutab eetilisest dilemmast seoses vaktsineerimisega
#000007
"Vahel kuuleme, kuidas keegi ütleb kas siis iseenda või kellegi teise kohta, et “mul/tal pole midagi hinge taga”. Enamasti mõeldakse selle all, et pole hetkel materiaalseid võimalusi ja tuleviku jaoks sääste. Olen siis mõelnud,, et see väljend sobib väga hästi iseloomustama ka inimese vaimset olukorda."
#000008
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000010
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000014
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000016
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000018
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000021
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000022
"Jõuluaeg koputab meie südamele ja tuletab meelde, et ligimesele head tegemine on iga kristlase ülesanne."
#000023
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000024
Vaimulike konverents võttis suuna ühtse peajumalateenistuse korra koostamisele ja kasutuselevõtmisele
EELK kirikupäev ja vaimulik laulupidu “Rõõm üle maa” on juba tuleval aastal
Kogudued on oodatud laste- ja noortetöö teemalistele mõttetalgutele
#000026