Friedrich Kaasik: “Teadussaavutusi tuleks seletada lihtsas keeles.”
#000000
Tamkivi Reaalteaduste Fondi teine tänavune stipendiaat Friedrich Kaasik (27) on Tartu Ülikooli doktorant. Ta uurib professor Alvo Aabloo laboris tehislihaseid ehk robootilisi seadmeid, mis võimaldavad hääletult tõsta suuri raskusi. Oma uurimistöö tulemusi üritab ta laborandina rakendada ettevõttes Estiko Plastar. Friedrich on avaldanud hulga teadusartikleid ning juhendanud noori keemiahuvilisi nii koolides kui AHHAA teaduskeskuses.
#000001
Kuidas Sul tekkis üldse huvi keemia vastu?
#000002
See on päris raske küsimus, huvi keemia vastu sai ilmselt alguse juba põhikoolis kui toonane keemiaõpetaja suutis tekitada natukene huvi keemia vastu.
#000003
Oled töötanud ka teaduskeskuses AHHAA giid-laborandina ning ülikoolis tuutorina. Järeldan sellest, et esinemine ja õpetamine Sulle meeldivad, ometi jätsid lõpetamata õpinguid Tartu ülikoolis keemiaõpetaja erialal. Miks?
#000006
Esinemisega, arvan, et saan hakkama ja väga suurt hirmu tavaliselt ei tule. Õpetan ka praegu natukene nii ülikoolis kui võimalusel proovin harida ka kooliõpilasi. Hetkel juhendan ühte rühma uurimistööd gümnaasiumis, ja kahte individuaaltööd 7. ja 11. klassis. Lisaks on ka üks magistrant juhendada. Keemiaõpetaja eriala jäi mul kahjuks katki, sest ei suutnud leida endas motivatsiooni pedagoogiliste ainete läbimiseks. Eks see on ilmselt ka natuke maailmavaateline küsimus, kas olulisem on ainealased teadmised või pedagoogilised. Hea on muidugi leida nende tasakaal.
#000007
Sinu uurimisvaldkonnaks on “tehislihased”, mis aitavad ehitada senisest väiksemaid, kiiremaid ja nutikamaid robootilisi seadmeid. Palun kirjelda lühidalt, mida Sa täpselt uurid, millised on nende seadmete võimalikud praktilised rakendused?
#000008
Selliste omadustega materjali on võimalik kasutada nt robootikas, kus oleks tarvis pehmet ja muutuva suurusega aktuaatorit. Samal ajal on võimalik samasse materjali ka salvestada energiat. Peamiselt näeme hetkel kolme võimalikku väljundit: pehme aktuaator, niiskuse gradiendist elektri tootmine ja pehme superkondensaator.
#000010
Töötad praegu ka Estiko Plastaris laborandina. Mida tähendab “sensoromadustega kilede tehnoloogia”, mille uurimisega Sa seal tegeled?
#000011
Oled lisaks oma põhitööle olnud ühiskondlikult aktiivne ja tegus (üliõpilalaskondade liit, korp! Revelia, IRL, teadusbuss Suur Vanker). Milline on Sinu hinnangul praegu Eesti ühiskonnas akadeemia positsioon, kas ja kuidas ülikoolid ja teised teadusasutused paistavad väljapoole ning arvestavad ühiskonna vajadustega? Mida nad oma kuvandi parandamiseks ning oma teadussaavutuste “lihtinimestele” kommunikeerimiseks võiksid teisiti teha?
#000017
Ei tea, kas tunnen enesel konkreetset missiooni Eesti hariduselu edendamiseks, kuid saatuse tahtel on olnud mul mõningane väike võimalus seda teha. Ise süsteemis sees olles on raske öelda, kuidas ülikoolid väljapoole paistavad. Loodan et TÜ paistab kui väärikas rahvusülikool ühes tipptasemel teadusega. Ühiskonna vajadustega proovivad ülikoolid kaasas käia, kuid päris täpselt ei teata ju kuskil, mitut filosoofi või materjaliteadlast 3 või 5 aasta pärast tööturul oodatakse. Viimastel aastatel on vähemalt olnud märgata IT-hariduse andmise kasvu või on koolilõpetajatele kohale jõudnud, et IT nälga ei jäta.
#000018
Teadussaavutuste seletamine kasutades lihtsaid eestikeelseid sõnu on ilmselt üks lihtsamaid asju, mida saaks teha, et uued teadussaavutused kõikideni jõuaksid. Samas on see üks raskemaid väljakutseid mida teadlasele esitada. Teiseks on kindlasti oluline seletada, miks seda vaja on.
#000019