Meie rukkileiva aluseks on täisterarukki juuretis, milllest tehakse leiva eeltainas valmis juba eelmisel päeval.
#000001
Kuna me ei kasuta leiva koostises pärmi ega nisujahu, siis venib hea leivateo protsess üsna pikaks. Jahudest kasutame rukki täistera jahu ja rukkipüüli.
#000002
Saiaille rukkileivale lisab maitset maltoosa ja koriander ning tekstuuri ja värvi aitab luua punane rukkilinnas. Täistera rukkijahu on pärit Loona talu veskist.
#000003
Täistera rukkileiva tegemise päevad on teisipäev ja neljapäev
#000004
Rukis esines looduslikuna Edela-Aasias nisupõldudel umbrohuna. Koos nisuga levis rukis pronksiajal (1800–1500 eKr) Euroopasse, kus ta jahedamas kliimas ja kehvemal mullal arenes omaette kultuurteraviljaks.
#000005
Ehkki Rooma ajal kasvatati rukist Reini ja Doonau ääres ning Briti saartel, ei pidanud Plinius Vanem sellest suuremat. “Loodusloos” kirjutas ta, et rukis “on väga vilets toit, mis kõlbab üksnes nälja vältimiseks” ja et rukkisse segatakse speltajahu, “varjamaks kibedat maitset, ning isegi siis on see kõhule äärmiselt ebameeldiv”.
#000006
Eestis kasvatati rukist küll juba I aastatuhande alguses, kuid kultuurteraviljana levis ta laiemalt 11. sajandil, kui teda hakati vaheldama odra ja kesaga kolmeväljasüsteemis.
#000007
Tähtsaimal kohal oli rukis Eestis 15.–16. sajandil. Euroopas ainulaadsetes rehielamutes kuivatatud rukis säilis hästi ja sellest sai tähtis ekspordiartikkel. Alates 17. sajandist aeti Eesti rukkist mõisates viina Vene turu jaoks kuni riikliku viinamonopoli kehtestamiseni 19.–20. sajandi vahetusel. 19. sajandil, kui Eestisse jõudsid uued põllukultuurid (ristik ja kartul) ning mitmeväljasüsteem, kahanes rukki osakaal 50 protsendilt 30 protsendile.
#000008
Rukkist jahvatatakse eri jämedusega jahu. Tervislikumaks peetakse jämedama jahvatusega täisterajahu, milles sisalduvad ka rukkitera kiudainerohked väliskestad.
#000009
Rukkijahus leidub kuni 11% valku, 75–77% süsivesikuid ja 1–2% rasva. Samuti sisaldab see mineraalaineid ja B-rühma vitamiine. Nisujahu ja rukkijahu keemiline koostis on lähedane, kuid leivaküpsetusomadused erinevad.
#000010
Rukkijahus on rohkem looduslikke suhkruid kui nisujahus, selles sisalduv tärklis kliisterdub madalamal temperatuuril. Kuna rukkijahus on vähem teraviljagluteeni kui nisujahus, saavad rukkitooteid tarvitada paljud inimesed, kes on nisu suhtes allergilised.
#000011
Tänapäeval trendikas nn hapusai on tegelikult juuretisega tehtud sai. Koosneb vaid juuretisest, veest, jahust ja natukesest soolast.
#000012
Focaccia ehk itaalia lameleiva koostis on lihtne – jahu, oliiviõli, vesi, sool, väga väike kogus pärmi. Saialille focaccia tegemiseks kulub kaks päeva.
#000013
Ciabatta on itaalia sai, reeglina tehtud valgest nisujahust. Oleme klassikalisele ciabatta retseptile lisanud veidi täistera rukkijahu ja vahemereürte.
#000014
Kes armastavad väga hõrku, aga küllusliku maitsega ampsu, lihtsalt peavad brioche’i proovima. Selle tainas sisaldab piima, tavapärasest mitu korda rohkem võid ja rikkalikult muna.
#000015
Sees kuumtöödeldud täidis, milles suitsuliha, paprika, juust, marineeritud kurk ja vahemereürdid. Peal riivjuust ja seesamiseemned.
#000016
Juuretise baasil tehtud seemneterikas täistera rukkileib.
#000017
Recommended Saialill bakery Restaurant Guru 2022
#000019