Kaitseväes 1992. aastast, Kaitseliidu liige 1996. aastast. Kaitseliidu tegevteenistuses aastatel 2014-2020.
#000002
Tuleb muidugi möönda, et segasel ajal läksid ka mõne tollase kaitseliitlase väärtushinnangud sassi ja päästikusõrm tõusis kriminaalide vastu vahest liiga kergelt. Eestis olevad okupatsiooniväed suhtusid Kaitseliitu aukartusega, sest Kaitseliit tundus olevat iseeneslikult tekkinud ja iseotsustav ning tsentraalselt kontrollimatu.
#000009
Usaldusväärsus ja eestimeelsus olid liitumisel kaks märksõna. Kui inimesel ei olnud kumbagi, siis temaga tõenäoliselt Kaitseliitu astumisest ei räägitud. Seega värbas Kaitseliit oma liikmeskonda sarnaselt nagu 1918. aastal. Eelduseks oli kahe liikme soovitus ja kinnitus, et nad teavad avalduse esitajat kui ausat isamaalist kodanikku.
#000011
Kuid segased ajad said 90-ndatel mööda ja Kaitseliidule on leitud oma roll kaitsetahte loojana ja kujundajana. Nagu 1920-30-ndatel, on Kaitseliit osa sõjalisest riigikaitsest. Algusaastate segadused ja vastasseisud, samuti küsimused „kes“, „miks“, „kuidas“ ja „milleks“ on leidnud viimase 30 aastaga oma vastused. Kaitseliit peab värbama, andma väljaõppe ligi 9000 relvastatud Eesti kodanikule. Seoses viimaste sündmustega Ukrainas tahetakse seda ülesannet kindlasti suurendada.
#000012
NATO-ga liitumise kontekstis oli muidugi palju seletamist, mis asi see Kaitseliit on ja miks sellele niigi nappi kaitse-eelarvet kulutatakse, kuid Kaitseliit sai kodanike vaba tahte väljundina oma sõjalised eesmärgid ja väljundid.
#000013
Et toetajaliikmeks võivad astuda ka välisriikide kodanikud, on Kaitseliidu liikmeskonnas nii Soome Vabariigi, Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi kodanikke. Kurioosiumina oma praktikast – liituda soovis Vene Föderatsiooni kodanik. See tekitas tuult ja tormi ka vastavates organites. Toetajaliikmed ei saa niisiis otseselt osaleda sõjalises väljaõppes, neile ei saa anda Kaitseliidule kuuluvat varustust, kuid toetavates tegevustes on nad teretulnud. Reeglina kutsutakse toetajaliikme kandidaat allüksuse juhatuse ette ja juhatuse protokollis fikseeritakse selgelt toetajaliikme panus Kaitseliidu liikmena. Lihtsustatult, toetajaliikme kohus on aidata Kaitseliitu tema ülesande täitmisel oma parimate oskustega.
#000024
Kaitseliidu tegevliikmeks saab aga olla ainult Eesti kodakondsusega isik. Kui tegemist on tegevliikmega, siis võimalusi sõjalises valdkonnas enese arendamiseks on loomulikult rohkem. Kuna tegevliikmelt eeldatakse otsest sõjalist panustamist, peaks see seletama kodakondsuse nõuet.
#000026
Kui värske tegevliige ei ole militaariaga varem kokku puutunud, tuleb läbida ca pool aastat kestev (nädalavahetusi neelav) sõdurioskuste kursus ehk SOK-kursus). SOK-kursusele saavad eelisjärjekorras pigem need tegevliikmed, kes on nõus ka lahingüksuses teenima.
#000028
SOK-kursuse suur eesmärk ei ole koolitada ideaalsõdureid, vaid veenduda, et kaitseliitlane suudab pärast seda kursust ohutult edasises sõjalises väljaõppes osaleda. Suurt rõhku pööratakse kursusel relvadrillidele. Alguses väsitatakse pisut ka powerpointi esitlustega klassiruumis, kuid enamik väljaõppest peaks siiski toimuma maastikul.
#000030
Kaitseliidu tegevliikmele, kes SOK-kursuse läbinud, avaneb edasi võimalus oma sõdurioskuste arendamiseks osaleda vastava kompanii väljaõppes. Hea kompanii veedab väljas üle kümne nädalavahetuse aastas. Ja heas üksuses eeldatakse väljaõppeüritustest osavõttu. Allüksus on nagu bänd... kui osad viiulid, viled või kitarrid on puudu, siis bänd ei kõla. Samamoodi ei saa taktikat harjutada pooliku koosseisuga.
#000031
Kaitseliitlasele võib tunduda ka imelik, kuidas tema spetsiifilisi oskusi ei osata hinnata. Reeglina võidakse teatud erialase oskuse olemasolu suisa ignoreerida. Kui kaitseliitlasel on Kaitseliidule midagi unikaalset pakkuda, siis peab ta selle ise välja tooma, end nö ise maha müüma. Ja mitte solvuma, kui türgi keele oskusega näiteks tavalises jalaväekompaniis ei ole midagi peale hakata.
#000042
Samuti võiks olla oma suhtumises pigem rahulik ja mitte iga väiksema probleemi ilmnemisel kogu maailma ja sotsiaalmeediat sellest valjuhäälselt risustama. Maleva pealikuna mäletan juhtumit, kus noor ninatark parteilane esimest korda õppusele sattus... ja kujutage ette, öösel pimedas sai magama alles kell neli, sest laagriplats oli ette valmistamata! Ja kõigele lisaks, lahing pidi õppuse kava järgi algama kell kaheksa hommikul, aga algas alles kell üksteist. Täielik korralagedus! Vaja saata märgukiri. Tehtud-mõeldud. Nii potsataski kaitseväe juhataja, Kaitseliidu ülema, kaitseministri ja Riigikogu riigikaitsekomisjoni liikmete e-kirjakasti saaga algaja kaitseliitlase esimesest väliõppusest.
#000043
Tunnistan, et ei olnud tükk aega nii palju itsitanud koos Riigikogu riigikaitsekomisjoni vana kaitseliitlasest liikmega seda e-kirja lugedes... vai, vai, vai... metsas on pime, õigel ajal ei saanud magama ja vaenlane, kuram, ei tegutsegi nagu Jaapani kabuki teatris rangelt ettenähtud stsenaariumi järgi. Kuid kodaniku murele pidin pealikuna reageerima ja seletama siis oma vastuskirjas, et kui vabatahtlik on esimest korda öises metsas, siis tundubki kogu seal toimuv siblimine arusaamatu lihtsõduri silme läbi, ja vaenlane ei tegutse isegi õppustel päevaplaani järgi.
#000044
Allüksuse ülemal ma soovitasin sellised pro bono promoüritused, kus värskelt Kaitseliiduga liitunud mehi ilma sõdurioskuste baaskursuse läbimiseta metsa viiakse, siiski hoolega enne läbi kaaluda.
#000045
Olla kaitseliitlane on väga sümboolne selleski mõttes, et oled kaitseliitlasena vandetõotuse andmisel sisuliselt esmakordselt tõotanud olla ustav Eesti Vabariigile. Seesugune truudusetõotus on midagi sarnast keskaegse rüütli omaga, kes on vandunud truudust oma kuningale.
#000054