Praegu makstakse Eestis veel paljudel ametikohtadel nii madalat töötasu, et sellega kaasneb kõrge palgavaesuse risk, mis ei võimalda suurele osale elanikest inimväärset elu. Eesti töötajad on tõusvas joones kasvava miinimumpalga oma tööga välja teeninud, kirjutab Jaan-Hendrik Toomel.
#000005
Kokkulepitud miinimumpalga avalikustamine köidab inimeste meeli. On neid, kes rõõmustavad ja kiidavad ning neid, kes soovivad, et see oleks suurem. Kui uudised piisava miinimumpalga nõudest levima hakkasid, oli reaktsioon üsna tagasihoidlik. Tõesti, leiba võib osta nii euro kui pooleteise eest, gurmaanid on valmis maksma ka neli eurot pätsi eest. Hinnaskaala on lai ja igaüks leiab endale sobiva toote. Vastavalt oma töötasu piisavusele, arvan.
#000006
Ootamatult lõid kired lõkkele aga 2024. kuni 2027.aasta töötasu alammäära suuruse ja metoodika hea tahte kokkuleppe sõlmimise järel. Arvatavalt olid mai kaks viimast päeva need, mil ettevõtete omanikud mõistsid, et kuigi heas usus sõlmitud, võib lepe oluliselt kergitada nende tööjõukulusid.
#000007
Kõrgem miinimumpalk võib mõjutada ettevõtte kasumit, kuid tõstab töötajate lojaalsust. Nad reageerivad palgatõusule üldjuhul suurema panustamise ja püsivusega. Seega on oluline leida tasakaal töötajate õiglase tasustamise ja ettevõtte majandusliku jätkusuutlikkuse vahel ning mõelda läbi tegevused, mis aitaksid tööjõukulud kontrolli all ja töötajad rahulolevad hoida.
#000008
Töötajatel on lootust palgavaesusest välja rabeleda
#000009
Ametiühingutele heidetakse tihti ette soovi võrdsustada töötajate palku. Sealjuures unustatakse, et ametiühingute keskliit on seisukohal, et tööl käimine peab end ära tasuma ja parematele töötajatele kõrgema töötasu maksmine on õigustatud. Miinimumpalga üks ülesandeid on just töötajaskonna madalapalgalise osa vähendamine, palgavaesuse ärahoidmine.
#000010
Näiteks toob Eesti Pank oma tööjõuülevaates välja, et 2022. aastal moodustasid miinimumtöötasuni ulatuvad palgamaksed kõikidest väljamaksetest ligikaudu 11 protsenti (osaajaga töötamise tõttu või muul põhjusel). Lisaks on paljud inimesed viimase kümne aastaga vaesunud ning enamasti on nad naissoost, noored, üksikvanemad või väheste kutseoskustega.
#000012
"Seetõttu on ametiühingutel Eestis mõistlik liikuda jõukamate liikmesriikidega sama teed ja edendada aktiivselt kollektiivläbirääkimisi."
#000017
Kõrge miinimumpalga ja väheste madalapalgaliste töökohtadega riikides lepitakse alampalk kokku kollektiivläbirääkimistel. Eesti on kahjuks koos Bulgaaria ja Lätiga nende riikide hulgas, kus makstakse kõige madalamat miinimumbrutopalka. Seetõttu on ametiühingutel Eestis mõistlik liikuda jõukamate liikmesriikidega sama teed ja edendada aktiivselt kollektiivläbirääkimisi, et töötajate hõlmatust kollektiivlepetega suurendada.
#000018
30. mail kolmepoolselt valitsuse ja tööandjatega sõlmitud töötasu alammäära hea tahte kokkulepe on vaid üks samm eesmärgini jõudmiseks. Sügisel lepitakse tööandjatega kokku 2024. aasta töötasu alammäära konkreetne number, mille kinnitab valitsus.
#000019
Ettevõtete stabiilsuse tagavad enesekindlad tarbijad
#000020
Ettevõtetele, teiste hulgas ka väikese- ja keskmise suurusega äriühingutele, on majanduslik stabiilsus tagatud kui tarbijad tunnevad end ostu sooritamiseks piisavalt enesekindlalt. Viimast tõstab teadmine, et peale esmaste vajaduste katmist jääb raha üle ka meelelahutuseks ja säästmiseks.
#000021
Ettevõtete tootmis- ja teenusemahtude kasvades palgatakse aga rohkem töötajaid. Seega õilmitseb tööga hõivatud inimeste arvu kasvades ka majandus. Miinimumpalga tõusust võidavad seega kõik ühiskonnagrupid. On mõistetav, et ametiühingutel on seetõttu suur soov sõlmida Eestis üha enam sektoriüleseid kollektiivleppeid, mis laienevad kogu valdkonna töötajaskonnale.
#000022
Töötajatel tuleb endale teadvustada kasu, mida nad saavad ametiühingu liikmeks astumisest ja ühiselt palga ning muude hüvede, näiteks lisapuhkepäevade, eest seismisest. Pealegi on miinimumpalga mõju laialdasem kui vaid alampalka teeniva inimese veidi paksem rahakott. Selle tõstmine survestab ka miinimumpalga tasemest kõrgemaid palku ja soodustab riigi maksutulu laekumist.
#000023
Kaasik: palgasurve mõjutab ettevõtjaid ja töötus hakkab kasvama
#000026
Analüütik: tööstussektori madalseis hakkab töötajateni jõudma
#000027
Ida-Virumaa ettevõtjad näevad alampalga tõstmises mitut ohtu
#000028
Riigiteenistujate palk kasvas mullu üle 12 protsendi
#000029
Tööandjad ja ametiühingud jõudsid alampalga tõusus kokkuleppele
#000032
"AK. Nädal": maksuplaanid toovad igal juhul kaasa üldise maksukoormuse kasvu
#000034
Madis Müller: languseelne ostujõud taastub alles 2025. aasta lõpuks
#000035
Ilmar Raag: riigieelarve kui kompromiss ilma initsiatiivita
#000037
Kaarel Tarand: külmasurm ei kohuta
#000038
Helen Johanson: õpilased vajavad rohkem head karjäärinõu
#000040
Kaspar Viilup: virtuaalreaalsus võib olla tulevik, aga mitte veel
#000043
Robert Annus: väldin kokkupuuteid eelnevate lavastuslahendustega
#000046
Taiwan ehitab Hiina ohu tõttu kaheksa allveelaeva
#000049
Loe täismahus: riigi eelarvestrateegia aastateks 2024-2027
#000052
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000057