Nahaarst selgitab, kas ohutut päevitamist on olemas
#000000
Kas päikese plussid kaaluvad ülesse selle miinused? Miks minevikus päikese kahjulikkusest ei räägitud ning mida tähendab SPFi number tegelikult? Neile ja paljudele teistele küsimustele vastab City Tervisekliiniku dermatoveneroloogia resident dr Ingel Soop.
#000001
Päikesel on vaieldamatult oma positiivsed mõjud. Päikese UV- kiired võimaldavad meie nahal toota D-vitamiini, mis on oluline luude tugevana hoidmiseks. Samuti aitab UV-kiirgus suruda alla naha põletikulisi reaktsioone, sellest ka põhjus, miks paljulevinud nahahaigused nagu psoriaas, atoopiline dermatiit või isegi akne sageli suvel paranevad. Lisaks on nahale langeval päikesevalgusel roll meie meeleolu parandamises, leevendades talvist sesoondepressiooni. Ka kipuvad inimesed just suvel hea ilmaga nautima erinevaid aktiivsemaid tegevusi nagu matkamine, jalgrattasõit või õuetööd – erinevad füüsilised tegevused, mis parandavad meie üldtervist ning võimekust.
#000002
Eriti oluline on päikese käes ära põlemise eest kaitsta väikelapsi ning heleda nahaga inimesi. Praeguste teadmiste alusel on nahavähi osas eriti ohtlikud just varases eluetapis saadud päikesepõletused. Enim on päikese kahjulikule mõjule vastuvõtlikud heledate juuste ning heledate silmadega inimesed. Nahk, mis kunagi ei päevitu või päevitub esmase tugeva punetusega, vajab kindlasti regulaarset adekvaatset päikesekaitset.
#000004
Osade inimeste seas on levinud ka arvamus, et vähemalt talvel tuleks käia solaariumis, et nahk oleks kevadel päikese eest kaitstud või et suve alguses tuleks koheselt saada päikesepõletus, et „vana nahk“ kooruks maha ning uus tuleks asemele. See on naha tervise mõistes väga ohtlik tegevus. Kui nahk läheb päikese tõttu punaseks ning hakkab maha kooruma, tähendab see, et UV- kiirgus kahjustas naharakke nii palju, et kahjustust pole võimalik enam parandada ning rakud surevad ära. Päevitus on meie naha kaitsereaktsioon UV-kiirguse kahjuliku mõju eest – rakud ümbritsevad oma tuuma (raku aju) pigmendigloobulitega, et UV- kiirgus neelduks nendes, mitte tuumas ja DNAs endas. Pigmendigloobulite tootmine on aga aktiveeritud UV- kiirguse poolt. See tähendab, et päevituse süvenedes saab nahk iga kord kahjustada. Seega, kuigi juba olemasolev päevitus võib nahka kaitsta ära põlemise eest, ei ole ohutut päevitust otseselt olemas.
#000007
Füüsilisele ning vaimsele tervisele on värskes õhus perega veedetud aeg aga alati väga oluline. Päikese eest adekvaatset kaitset kasutades on seda võimalik teha mugavalt ning ohutult. Samuti tuleb aru saada, et päike mõjub nahale ka siis, kui teeme aias tööd, istume välikohvikus või kõnnime tänaval – mitte ainult päevitades või rannas. Adekvaatne kaitse on näidustatud kõikjal.
#000008
Ohutut päikesekiirguse doosi on raske üheselt sätestada. See oleneb UV- kiirguse intensiivsusest ning ka sellest, kui tundlik on inimese nahk päikesele. Adekvaatse päikesekaitsega võib päikese käes olla ka terve päeva. Soovituslik on siiski suvel keskpäevase päikese käes olles proovida varjus püsida.
#000013
City Tervisekliiniku õde selgitab: need vanaemade kodused ravinipid toimivad
#000016
Psühholoog: koolilaste peamised mured ja hirmud. Millal saab koolilapse murest probleem?
#000018