Tuleviku eakate rahalist heaolu analüüsiv seireprojekt koondab olemasolevad uuringud ning tulemusena valmivad vanaduspõlve rahastamise stsenaariumid. Lisaks tuuakse välja olulised arengud ja otsustuskohad ning nende mõju.
#000000
Kõikjal arenenud maailmas on inimeste pikenev eluiga ning taastetasemest madalamad sündimusmäärad hakanud tekitama muret selle osas, kuidas tagada senise pensionisüsteemi jätkusuutlikkus. Eesti ei ole Euroopa Liidu riikide ega muu arenenud maailma taustal erand ning seda kinnitavad viimastel aastatel koostatud Eesti rahvastikuprognoosid.
#000001
Teema taustaanalüüs näitab, et eakate finantsiline toimetulek on olnud erinevate osapoolte fookuses juba pikemat aega. Käesoleva analüüsi esmane lähtekoht on võtta arvesse senised tulemused ning toetuda nendele edasises analüüsis.
#000002
Uurimissuund ei saa aga keskenduda vaid pensionisammastest lähtuvale süsteemile. Kuigi eeldame, et praegune süsteem jätkub, tuleb seda vaadata koos teiste võimalustega eakusperioodiks toimetulek tagada. Skeemid võivad varieeruda enda initsiatiivil investeerimisest ja kapitaliinvesteeringute tegemisest (näiteks kinnisvarasse investeerimine) kuni erapakkujate poolt loodud lahendusteni välja. Taustal ei saa kõrvale jätta ka inimeste endi hoiakuid, ootusi ja oskusi. Näiteks on oluline nii inimeste finantskirjaoskus üle elukaare, aga ka finantskäitumine vanemas eas (näiteks korteriomandi kinkimine sugulastele, selle asemel, et omand müüa ja kindlustada vanaduspõlv väiksemal elupinnal või hooldekodus). Kokkuvõttes mängivad rolli ka hoiakud ja väärtused ning oskus oma vanaduspõlve ette kujutada – näiteks kas inimesed eeldavad, et pensioni ajal tuleks ka võimalustpidi tööl käia või mitte?
#000003
Millised on vanemaealiste finantsilise kindlustunde tagamise võimalused ja arenguperspektiivid Eestis?Millised on head näited teistest riikidest? Eesti pensionisüsteemi hetkeolukord võrreldes teiste riikidega, kus on kasutusel sarnase ülesehitusega süsteem.Millised on penisonisüsteemi võimalikud alternatiivid ja täiendava finantsilise kindlustunde loomise võimalused vanemaealistele?Millised on taustsüsteemi tegurid, mis hakkavad tulevikus eakate finantsilist toimetulekut mõjutama?
#000004
Millised on head näited teistest riikidest? Eesti pensionisüsteemi hetkeolukord võrreldes teiste riikidega, kus on kasutusel sarnase ülesehitusega süsteem.Millised on penisonisüsteemi võimalikud alternatiivid ja täiendava finantsilise kindlustunde loomise võimalused vanemaealistele?Millised on taustsüsteemi tegurid, mis hakkavad tulevikus eakate finantsilist toimetulekut mõjutama?
#000005
Eksperdid: Pensionisüsteem vajab ausamat eesmärgistamist
Eesti pensionisüsteemi sammaste loogika on viimaste reformidega paigast nihkunud. Nüüdselt ülekaalukalt esimese sambale toetuv süsteem ei paku piisavat asendussissetulekut. Seetõttu vajab pensionisüsteem ülevaatamist ning selgemat ja ausamat eesmärgistamist.
#000009
Eesti pensionisüsteemi sammaste loogika on viimaste reformidega paigast nihkunud. Nüüdselt ülekaalukalt esimese sambale toetuv süsteem ei paku piisavat asendussissetulekut. Seetõttu vajab pensionisüsteem ülevaatamist ning selgemat ja ausamat eesmärgistamist.
#000010
Magnus Piirits: Kas kolme pensionisamba asemel võiks jääda kaks?
Veebiseminar: Eesti pensionireformi mõjud aastani 2100
Kas oled kunagi mõelnud, milline näeb välja Sinu pensionipõlv?
Konverentsi “Teistmoodi tulevik” slaidid ja videoettekanded
#000011
Eesti pensionisüsteem on praegu poolik ja sellel puudub selge loogika, näiteks on meil kaks vabatahtlikku sammast. Kui aga panna teine ja kolmas sammas omavahel kokku, siis on vaja kogu süsteem uuesti läbi mõelda, öeldi 24. märtsil toimunud Arenguseire Keskuse veebiseminaril „Kogumispensionide süsteem Eestis – kuhu edasi?“. Professor Agnieszka Chłoń-Domińczak rõhutas, et usaldust pensionisüsteemi vastu on kerge kaotada, kuid väga raske uuesti üles ehitada.
#000012
Arenguseire Keskus töötas välja kolm stsenaariumit, mis esitavad elu jooksul ligikaudu keskmist palka teeninud ja äsja pensionile jäänud inimeste rahalist seisu aastal 2050. Igas stsenaariumis on erinev pensionisüsteem ning erinevad ühiskondlikud hoiakud eakate rolli osas, mis mõjutab nende võimalusi tööturul osaleda. Stsenaariumid aitavad seada iseennast tulevikuolukordadesse ja mõista, kuidas mõtestada eakust ning oma ootusi eakapõlve rahalisele heaolule, et juba praegu teha paremaid otsuseid.
#000013
Toompea 1 (Komandandi maja), Tallinn
#000014
Soovid püsida kursis maailma ja Eesti suundumustega? Kord kuus saadame uudiskirja tellijatele ilmunud uuringud, raportid, blogipostitused. Uudiskirjas tutvustame ka trendiraporti “Pikksilm” uusi artikleid, mis keskenduvad põhjalikumalt mõnele olulisele suundumusele.
#000015