Närvisüsteemi talitlus. Närvisüsteemi kahjustavad tegurid.
#000000
Mis juhtub, kui kogemata palja käega tulist keedupoti kaant tõstad?
#000001
Mööda närve liigub mis-tahes elundist algav teade. See teade on närvi-impulss ehk erutus. Närviimpulss on mööda närvirakke liikuv signaal. Närviimpulss liigub väga kiiresti (üle 100 ms).
#000002
Info liigub mööda närve ainult ühes suunas ja täpselt õigesse kohta. Päevas liigub meie kehas miljardeid närviimpulsse.​Impulss algab mõne närviraku lühikeselt jätkelt ja liigub edasi ühelt närvirakult teisele.
#000003
Kui me tahame üles tõsta mahakukkunud pliiatsit, siis toimuvad skeleti-lihaste kokkutõmbed tahtlikult. Inimese aju annab lihastele käsu kokku tõmbuda ja me tõstame pliiatsi üles.
#000004
Kui aga inimene puudutab kogemata tulist triikrauda, siis tõmbab ta käe kiiresti ära. See liigutus toimub ise-enesest, ilma et inimene sellele mõtleks.​Sellist kiiret ja tahtmatut reaktsiooni ärritusele nimetatakse refleksiks. Refleksid väljenduvad liigutustena või elundite talitluse muutusena. Refleksi eesmärk on organismi kaitsta.​Väga tugeva ärrituse ja ohu korral reageerib inimene liigutusega enne, kui impulss jõuab selja-ajust pea-ajju. Nii tegutseb organism kiiresti ja on paremini kaitstud.
#000005
Teekonda, mida mööda refleksi korral erutus liigub, nimetatakse refleksikaareks.
#000006
Kõige tuntum selja-aju-refleks on põlve-refleks. Selle esile­kutsumiseks tuleb lüüa haamrikesega või käeservaga põlvest veidi allapoole.
#000007
Uurime nüüd, kuidas kulgeb refleks siis, kui me puudutame tulist triikrauda.
#000008
1. Kasuta refleksikaare mudelit ja testi reaktsiooni-kiirust erinevates füüsilistes seisundites:
#000009
reaktsiooni-kiirus puhanultreaktsiooni-kiirus väsinultreaktsiooni-kiirus alkoholi tarvitanult.
#000010
Osa reflekse on inimesel kaasa-sündinud. Need on näiteks imemisrefleks ja neelamisrefleks. Osa kaasasündinud reflekse toimivad vaid lapseeas.
#000012
Teine osa reflekse omandatakse elu jooksul.​Need on käitumus­likud refleksid ning liigutuste vilumus, mis tekivad õppimise ja harjutamise tulemusel. Õpitud refleks on näiteks autojuhtidel piduri- või gaasipedaalile vajutamine.
#000013
Õpitud refleksid toimivad inimesel kogu elu-ea jooksul.
#000014
Alkohol on närvimürk, mis kahjustab inimese psüühikat. Samuti kahjustab alkohol närvisüsteemi ja võib kahjustada siseorganeid.​Eriti ohtlik on alkoholi tarvitada raseduse ajal. Alkohol võib põhjustada lootel kahjustusi ja laps võib sündida vaimse või füüsilise puudega.​Alkohol vähendab inimese reaktsiooni-kiirust ja enesekontrolli. Alkohol mõjutab väikeaju tasakaalu-keskust. Seetõttu muutub kõnnak taaruvaks ja suureneb traumade oht. Sageli tekib kõnetakistus, halveneb nägemine ja kuulmine.​Pika-ajalisel alkoholi-tarvitamisel hävivad ajurakud, kahjustuvad eri organid ja kujuneb alkoholisõltuvus.
#000015
Uimasti on aine, mis mõjutab kesknärvi-süsteemi ja muudab inimese meeleolu. Uimastid kutsuvad esile joobe või joobe­sarnase seisundi. Uimastite hulka kuuluvad nii alkohol, tubakas kui ka narkootikumid.​Narkootikumid kutsuvad esile narkootilise joobe. Milline joove tekib, sõltub tarvitatud uimastist. Narkootiliste ainete toime võib olla rahustav, ergutav või kutsuda esile erinevaid nägemusi. Rahustava toime korral väheneb reaktsioonikiirus, aga aeglustuvad ka südame- ja hingamistegevus. Ergutava toime korral tunneb inimene, et tal on rohkem energiat.​Kui uimasti mõju lõpeb, tunneb inimene end väsinult, tekib halb enesetunne, keskendumis-raskused.
#000016
Noore inimese aju ja närvisüsteem pole välja arenenud. Seetõttu on nii, et mida nooremalt hakkab inimene uimasteid tarvitama, seda kiiremini tekib sõltuvus.
#000018
Traumade tõttu võib närvisüsteem viga saada. Kukkumise, liiklus­õnnetuse või ka pea ees vette hüppamise tagajärjel võib viga saada peaaju või kahjustuda selgroog ja selles olev seljaaju.
#000019
Mida kõrgemalt ja mida suurem osa seljaajust kahjustada saab, seda raskemad on tagajärjed. Kahjustatud piirkonnast allpool keha tundlikkus ja liigutamisvõime vähenevad. Kui seljaaju on tugevalt viga saanud, muutub keha liikumatuks (halvatuks).​Seljaaju kahjustused ei parane, sest ajurakud ei paljune ja hävinud rakke ei asenda.
#000020
Tee linnuke, et aidata meil spämmiga võidelda
#000026