Peapiiskop: lehvida ei tohi valge, vaid sinimustvalge lipp!
#000000
Homme, 5. juunil möödub 100 aastat Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku esimese kirikupea, Jakob Kuke piiskopiks pühitsemisest Tallinna Kaarli kirikus. Vaba rahvakiriku esimese piiskopi jaoks valmistati hõbedast ehispeaga karjasesau, mis on tänaseni säilinud. Eripärase kaunistusena piiskopisaual on kasutatud rahvuslikku ristiornamentikat ja sauapea mõlemal küljel on sinimustvalge lipu kujutised. Rahvusvärvide ja lipusümboolika kasutamine piiskopi saual on väga erakordne. See näitab, et sajandi eest oli noore Eesti vaba rahvakiriku esimese piiskopi ametisse seadmine sümboolse tähendusega kogu maale ja rahvale. Lipuvärvid piiskopisaual olid sõnumiks, et Eestimaal on Eesti rahval oma Eesti kirik.
#000002
Eesti riik ja kirik on veresugulased. Eesti iseseisva rahvusriigi ja Eesti vaba rahvakiriku ühine ajalugu algas 1917. aastal Peterburis, kui 40 000 eestlast marssis rahvuslippude all rahumeelsel meeleavaldusel Peterburi Jaani kiriku eest Tauria paleesse, et nõuda Venemaa Ajutiselt Valitsuselt Eestile autonoomiat. Eesti iseseisvus saavutati lõpuks Vabadussõjas võideldes sellesama sinimustavalge lipu all valatud vere hinnaga.
#000003
Vabadussõja päevil loodi ka ülemjuhataja Johan Laidoneri käskkirjaga Eesti kaitseväe vaimulik teenistus. Eesti luteri kiriku esimeseks piiskopiks valitud Jakob Kukk teenis oma piiskopiks valimise ajal Vabadussõjas I diviisi sõjaväeõpetajana. Tänases tähenduses kaplanina. Noor riik ja noor kirik võitlesid ühiselt külg-külje kõrval füüsilise ja vaimuliku sõjavarustusega Eesti rahva kestmise ja meie riigi iseseisvuse eest. Enam kui saja aasta kestel ei ole kirik ka kõige keerulisematel aegadel, ka nälja ja puuduse päevil, loobunud vaimulikult teenimast Eesti rahvast ega lakanud palvetamast rahva ja tema juhtide eest. Ka rahuajal.
#000004
Pean tunnistama, et tänasel lipupäeval on omajagu kurb alatoon. Kirikupeana ei ole ma kindel, kas Eesti riik, mille kaitsevägi andis Vabadussõja päevil Eesti kirikule tema esimese piiskopi, täna tegevkaplaneid ja orkestrit koondades enam kiriku eestpalveid hinnata oskab. Milliseks kujuneb eestpalvetest tahtlikult loobunud riigi kaitsevõime ja rahva kaitsetahe? Siiralt loodan, et vaenlasega kohtudes ei tõsteta mitte valge, vaid ikka sinimustvalge!
#000005
Kirik jätkab palvetamist! Palvetame jätkuvalt oma maa, rahva ja rahvajuhtide pärast. Jumala õnnistuse jätkumist palun ka täna: Õnnistagu seda lippu, meie vaba riiki, tema juhte ja rahvast, kõigeväeline Jumal – Isa, Poeg ja Püha Vaim. Aamen.
#000006
“Asunud nõukogude ajal riigivastasele tööle” – Leevi Reinaru 65
Eenok Haamer jagab oma pere kogemust: “Just palve on see, mis meid elus hoidis!”
Peapiiskop Urmas Viilma: uutest reeglitest on kirikutel kerge kinni pidada
Triin Käpp: meil tuleks kogu haridussüsteem ümber hinnata
#000007
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000010
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000012
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000015
"Jõuluaeg koputab meie südamele ja tuletab meelde, et ligimesele head tegemine on iga kristlase ülesanne."
#000017
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000019
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000022
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000023
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000025
Kristlike kirikute noortetöö nõukogu ootab kandideerima õppestipendiumile
Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
“Vestlusi usuelust”: Gloria, päevapalve ja pühakirjalugemised jumalateenistuses
Jaakobitee rändurid kogunevad sõbrapäeva eel
#000027