Nr 46, sisukordEelmised numbrid Teemad ja autorid
#000000
Hariduseusk võiks saata eestlaste elukaart ka sellel sajandil
#000001
Parlamendi protseduuri­reeglite paikanihkumine Eestis aastatel 1990–1992
#000004
Tsiviilelanikkonna ohustatus sõjatehnika arengu tõttu ja varjevõimalused. II*
Tallinna Tehnikaülikool EuroTeQiga tippude poole
Milleks doktorantuur, kui vaja on vaid „tavalisi töötajaid“?
Vajame noori, kes on teaduse usku
Riigikogu hoone – esimene võrdsete seas
#000009
Olla või mitte olla – selles on küsimus
#000010
Mis meid lahutab, mis meid ühendab
#000011
Kui Eesti riik on maja, siis milline?
#000013
Kultuur pole ainult vahel *
#000015
Meie inimesed, meie riik ja meie kosmos
#000018
Mõtteid parlamentarismist, demokraatiast ja Riigikogu suundumustest
#000020
Uus parlamentaarne foorum – mis, miks, kellele ja kuidas edasi?
#000021
Julgeolekuolukord on täielikult muutunud ning peame valmis olema kõigeks
#000022
Rohepöördega seotud muudatustes on peidus palju võimalusi
#000023
Strateegia „Eesti 2035“ suurim väärtus on tema koostamise protsess
#000025
Praegune kriis toob meid tagasi maa peale
#000026
Keegi ei tohi kõrvale põigelda vastutusest
#000027
Head riigireformi on alati vähe
#000028
Eesti ei või jääda tühjaks
#000029
Vähem kaikaid kodaratesse ja rohkem tarka teadust
#000030
Eesti ei kavatse kedagi rünnata, küll aga heidutada võimalikke ründajaid
#000031
Eesti parlamentaarse kultuuri viljad on küpsemas
#000032
Kultuur pole häbiasi, kultuuritus aga küll
#000033
Kuidas jääda ellu ja saada rikkamaks
#000034
Kes on eestlane? Pilguheit rahvuse identiteedi loosse
#000035
Eesti inimvara: kas säästa, investeerida või laenata?
#000036
Julgeolekupoliitika: kas valimisratsu või konsensus?
#000037
„Pehme jõud” Eesti julgeoleku teenistuses
#000038
Venemaa regionaalsed võimalused ja globaalne ambitsioon
#000039
Euroopa Liidu võlakriis – kas majandus- või poliitiline kriis?
#000040
Kas Eesti saab eurole üleminekuks rohelise tee?
#000043
Sotsiaalset kaitset võib vajada igaüks
#000044
Ühinemine on kohapealse arengu seisukohalt strateegiline otsus
#000045
Presidendi valimine – erakondade konsensuspoliitika proovikivi
#000047
Kuidas mõõta võitu kohalikel valimistel?
#000048
Riigikogu roll Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga
#000049
Riiklikult tähtsate küsimuste arutelud Riigikogus 1992-1999
#000050
Ettekanne Riigikogus 2000. aasta riigieelarve seaduse eelnõu 1. lugemisel
#000051
2000. aasta riigieelarve, mis ja milleks
#000052
Seaduse “2000. aasta riigieelarve” eelnõu menetluskäik Riigikogus
#000053
Eurokeelest, eurotekstide tõlkimisest ja tõlkijatest
#000055
Eesti välispoliitika kolmas faas – argipäev *
#000057
Inimõiguste universaalsusest ehk mida teha “teistega” *
#000058
Eestlaste suur vabadusvõitlus: järjepidevus ja kordumine Eesti ajaloomälus
#000059
Kas Eesti jagab Euroopa väärtusi?
#000060
Kõrghariduse roll, kvaliteet ja rahastamise alused*
#000064
Kõrgharidusõpingute rahastamine tudengite vaatenurgast: kuidas katta elamiskulud?
#000065
Investeering kõrgharidusse ja selle oodatav tulumäär Eestis
#000066
Kõrgharidusõppe suundumused ja võimalikud stsenaariumid
#000067
Ukrainlased ei ole infosõda veel võitnud, aga Vene kindralstaap on selle juba kaotanud
#000068
Väikeriikide energiajulgeolekust ja -haavatavusest Baltimaade näitel
#000069
USA ja Hiina võitlus maailmamajanduse juhtrolli pärast
#000070
Kuidas vastata nn hullu mehe strateegiale? Õppetunnid Ukraina sõjast aastal 2022
#000072
Tsiviilelanikkonna ohustatus sõjatehnika arengu tõttu ja varjevõimalused*
#000073
Raamatud ja artiklid paremaks toime­tulekuks infosõja rindel­
#000074
Mis see rohepööre oma olemuselt on?
#000075
Kuidas sotsiotehnilisi süsteeme ümber kujundada?
#000077
Põlevkivielektri ja -õli väljavaated, kliimamuutus ja tulevikutehingud*
#000079
Maailm polnud suureks tervisekriisiks valmis
#000080
Kolm sajandit võitlust ja peaaegu saavutatud võit
#000081
Andmepõhine tugi koroonakriisi juhtimisele Eestis
#000082
Koroonaviiruse karjaimmuunsus Eestis. KoroSero-EST uuringud*
#000083
COVID-19 kriisi majandusmõjud: võitjad ja kaotajad
#000084
Distantsõpe 2020 – pilguheit õpilaste ja õpetajate kogemustele
#000085
„Eesti 2035“ ehk strateegiline tervikvaade riigi arengu suunamiseks
#000087
Riigi rahanduse väljakutsed ja valdkondlikud prioriteedid
#000088
Eesti tervisekindlustus­süsteemi valikud aastani 2035*
#000089
Digi- ja innovatsiooni­pöörde roll strateegias „Eesti 2035“
#000090
Eesti linnade ruumilise arengu väljakutsed
#000091
Tehnoloogilised uuendused ja isikuandmete kaitse
#000092
Eesti elanike liikuvusprofiilid globaalsete trendide taustal
#000093
Hiina investeeringud Euroopa digi­platvormi­desse: millised on alternatiivsed tulevikud?
#000094
Milliste stsenaariumide poole oleme teel?
#000095
Kõik ühe ja üks kõigi eest kakskümmend aastat hiljem*
#000097
Põllumajandus ja Euroopa Liidu eelarve
#000098
Eesti erakonnad Euroopa poliitilises ruumis
#000101
Kust tuleb Euroopa Liidu rohelepe ja milles me kokku lepime*
#000103
Euroopa Parlament – tagasihoidlik, kuid järjekindel visionäär
#000104
Teaduskorraldusest Eestis: minevik ja tulevik
#000105
Teaduste akadeemia: kulu või konkurentsieelis
#000106
Riigireformi vajalikkus ja Riigireformi Sihtasutuse ettepanekud
#000107
Riigikogu probleemkomisjoni ootused ja karid
#000108
Hea halduse põhialused kui riigikogulase reform
#000109
Võrgustunud riik – käimata jäänud tee
#000110
Kui range peab olema halduskohus?
#000111
Presidendi otsevalimist sätestavad eelnõud Riigikogus 1993–2016
#000112
30 aastat avaliku halduse reforme: kas neis on mingi kindel skeem? *
#000113
Eesti 2017 haldusreformi mõju asustusele ja regionaalsele majandusarengule
#000114
Integreeritud rahvastiku- ja hõiveprognoos: Eesti valikud aastani 2100 *
#000115
Kohanemine rahvastiku vananemisega kui rahvastikupoliitika keskne väljakutse *
#000116
Vaimult suureks. Ühiskondliku innovatsiooni alused *
#000117
Emadus ja emade elumaailm *
#000118
Mis suunas areneb tulevikumajandus ja mis oskusi siis vajatakse? *
#000119
10 mõttearendust Eesti majanduse asjus
#000120
Teadus- ja arendustegevuse investeeringute vähenemine ohustab Eesti konkurentsivõimet
#000121
Eesti arengumudeli muutmiseks tuleb muuta stiimuleid
#000122
Metsatööstus on üks Eesti majanduse alustaladest
#000123
Aktsiisipoliitika – võrrand mitme muutujaga
#000124
Geoökonoomilised nihked ja muutuv mänguruum Eestile *
#000125
Miks on maailm liimist lahti?
#000126
Millist mõju avaldab sõjajõududele tärkav tehnoloogia 10 aasta perspektiivis? *
#000127
Kaose juhtimine: kuidas Venemaa juhib oma poliitilist sõda Euroopas *
#000128
Kas Eesti riigikaitse õiguslik raamistik vajab ajakohastamist?
#000129
Kas Eesti teeb riigikaitselises õigusloomes kõik võimaliku ja vajaliku oma julgeoleku tagamiseks?
#000130
Euroopa Liidu eesistumise ajalugu – tähelepanu nihkus halduselt poliitikale *
#000131
Äratõuge tulevikku. ERMi uus algus
#000132
Eesti modernse rahvusliku innovatsioonisüsteemi kujunemisest rahvahariduse ja rahvamajade toel *
#000133
Kultuuri digiteerumine Eesti Rahvusraamatukogu näitel
#000134
Ettepanekuid kultuuripärandi ja kultuurmaastiku korralduseks *
#000135
Eesti kultuur, selle kujunemine ja saatus üleilmastuvas maailmas
#000136
Sissevaade: innovatsiooni ja ekspordi olukord ning tagamaad
#000137
Järgmine majanduse arenguhüpe on kinni sotsiaalses instrumentaariumis
#000138
Telekanalite vaadatavus Eestis enne ja pärast 28. septembrit
#000139
Riigi toetatud integratsioon: pagulaste integratsiooni poliitika Skandinaavia heaoluriikides Rootsi ja Norra kogemuse näitel *
#000140
Eesti kõrgkoolide vilistlaste toimetulek tööturul *
#000141
Töökäte puuduses vaevlev Eesti – kust otsida ja leida lahendusi?
#000142
Tööstus 4.0 ja selle mõjud Eesti tööstusele ja haridusele
#000143
Õpetajahariduse perspektiivid – olukord ja väljakutsed *
#000144
Põhiseadus peab ajaga kaasas käima
#000145
Põhiseaduse juriidiline ekspertiis: eesmärgid, töökorraldus ja tulemused
#000146
Põhiseaduslikkuse järelevalve praktikast võrsunud põhiseaduse kriitiline analüüs
#000147
Ülevaade korruptsioonivastase seaduse kohaldamisest 1999. aastal *
#000148
Mida on sotsiaalteadustel Eestile anda?
#000149
Kuidas psühholoogia abil poliitikaid kujundada?*
#000150
Vene rehepapp, Kremli välispoliitika populaarsus ja de facto riigid*
#000151
Loodusressursside koht Eesti teadmistepõhises majanduses*
#000152
Miks ja millist turismipoliitikat on Eesti riigil vaja?*
#000153
Noored ja ühiskond: osalus, rahulolu ja toimevõime*
#000154
Kuidas toetada tasemetöödega aineõppes üldiste oskuste kujunemist?*
#000155
Diskussioon kakskeelsest haridusest: teadusuuringud ja Eesti mudel*
#000156
Suhted Venemaaga ja kommunismipärandi ületamise katsed*
#000158
Läänemere strateegia algatus – ideed ja tegelikkus*
#000159
Riigireformi võimalused ja Eesti valikud
#000161
Eesti riigikogu kodukorra põhimõttelised probleemid
#000162
Sotsiaalse ressursi hind ja sidusa ühiskonna võimalused
#000163
Parlamendi närbumine – murrangud sõjaeelse Riigikogu välispoliitilises pädevuses *
#000164
Kas Riigikogu valimise seadus laseks “Poolat teha”?
#000165
Venemaa uusimperiaalsed mustrid suhetes naaberriikidega 2008–2016 *
#000166
Presidendivalimised – lootused ja tegelikkus
#000167
Eesti julgeolek vaba maailma piiril
#000168
Eesti kuvand Venemaa online-meedias 2015. aastal julgeoleku seisukohalt *
#000169
Kas kaome ajaloos? Ühe postmodernistliku riigi semiootilised sõlmed. Eesti *
#000170
Parlament meediaühiskonnas – parlamentaarse ja meedia areeni ristumine *
#000171
Delegeerimine ja vastutus parlamentaarses demokraatias *
#000172
Eesti julgeolek väliskomisjoni debatis *
#000173
Eesti rahvastikupoliitika retoorika, võrdlus Euroopaga
#000174
Eesti pensionisüsteemi põlvkondadevahelised efektid *
#000175
Lastega peredele mõeldud toetuste mõju vaesusele ja töötamise stiimulitele *
#000176
Eetilised väärtushinnangud Tallinna linnavalitsuse eelarveraamatutes aastatel 1934–2013
#000177
Euroopa raha võlu ja valu
#000179
Kuidas rakendada tulemuslikku kasinuspoliitikat valijate negatiivse reaktsioonita: Eesti kogemus 2008–2011
#000180
Kohalikud võimuliidud – kattuvused valitsuskoalitsioonidega
#000181
Sooline palgalõhe Eestis vajab lahendust
#000182
Eesti – Euroopa õigusriik?! *
#000183
Euroopa föderatsioonist ja selle alternatiivist *
#000184
Kas Euroopa integratsiooni areng on võimalik föderaliseerumisega ühel ajal?
#000185
Ladina-Ameerika (vasakpoolne) vastandumine USA-le – kauaks veel?
#000186
Eesti noortepoliitika tulevik – koostöö ja kaasamine
#000187
Eetikakoodeks Riigikogu liikmetele – milleks ja kuidas?
#000189
Kui kallis on taastuvenergia toetamine Eestis?
#000190
Kas keeleoskus aitab leida paremat tööd?
#000191
Kakskümmend aastat valimisi taasiseseisvunud Eestis: hääle deponeerimisest elektroonilise hääletamiseni
#000192
Pagulaste lõimimine Eesti ühiskonda: probleemid ja lahendused
#000193
Töölised, kapitalistid ja Riigikogu valimistulemused 2011
#000194
Hääle vahetamine 2011. aasta Riigikogu valimisel
#000196
Hääletamiskaalutlused 2011. aasta Riigikogu valimisel
#000197
OECD analüüs Eesti riigivalitsemisest – suurim probleem on killustumine
#000198
Kuidas ja kuhu oleks võimalik põhiseadusega edasi minna
#000199
Milleks on vaja avaliku arvamuse küsitlusi
#000200
Eesti Energia eile, täna ja homme
#000201
Eesti energeetika õilmitseb nõukogudeaegses rasvas
#000202
Proportsionaalsuse probleem Tallinnas kohalikel valimistel
#000204
Kohalike valimiste kampaania 2009 – kas esimene samm teel vasakpoolse Riigikoguni?
#000205
Eestist Euroopas ja Euroopast Eestis
#000206
Põllumajanduspoliitika tulevikust ehk kas põllumehed tõesti hädaldavad ilmaaegu
#000207
Olulised muudatused põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses
#000208
Töölepinguseadus: võidab tööandja, kaotab töövõtja
#000209
Kas meil on vaja korrakaitseseadust?
#000210
Eesti inimarengu aruanne: kolmekõne võimalus teadlaste, poliitiliste otsusetegijate ja meedia vahel
#000211
Eesti majanduse lähitulevik rahandusministri pilguga
#000213
Riigiasutuste personalikulud peavad olema läbipaistvad
#000214
Riigikogu valimised – võrdluses maailma ja lähinaabritega
#000215
Eesti Arengufond – teel järgmisesse majandusse
#000216
Õppekava koostamine on kompromisside otsimise kunst
#000217
Strateegiline planeerimine Eestis eile ja täna
#000219
Valimised kui hinnang võimu kvaliteedile
#000220
Eesti liigub Schengeni õigusruumiga liitumise suunas
#000221
Schengenita ei ole Eesti päriselt Euroopas
#000222
Sisejulgeoleku valdkond vajab kiireid lahendusi
#000223
Eurole üleminek Eestis endiselt majanduspoliitika prioriteet
#000224
Kas Ida-Euroopa peab oma europlaane revideerima?
#000225
Vene-Saksa gaasijuhe: keskkond ja poliitika
#000226
Energiatõhusus – kuidas vähemaga rohkem saavutada
#000227
Tööjõumaksude vähendamine tasakaalustab keskkonnatasude ja -maksude tõusu
#000228
Balti Assamblee suurte muutuste teel
#000229
Balti Assamblee peab muutuma pragmaatilisemaks
#000230
Haridusstrateegiline protsess Eestis ja Eesti Haridusfoorum
#000232
Mõtteid hariduselu arengust Eestis aastail 1990–2005
#000233
Toetusrühm on toetuseks ehk maalitud seinast, kuldvõtmekesest ja tegelikust elust
#000234
Kodanikuühiskonnani ei ole võimalik jõuda üleöö
#000235
Teadmistepõhine Eesti 2010: kontekst ja poliitikasoovitused
#000236
Teadmistepõhise Eesti poole – miks ja kuidas?
#000237
Kümme sammu Eesti teadus- ja arendustegevuse edendamiseks
#000239
Eesti presidendi roll europoliitika kujundamisel
#000240
Ühiskondlik lepe kui tunnetatud vajadus
#000241
Eesti parlamendi roll Euroopa Liidus*
#000242
Suur laienemine ja suur Euroopa müür*
#000243
Eesti põhiseadus kestab ka uues Euroopas
#000244
Koalitsioonileppe paneb proovile selle täitmine
#000245
Riigikogu ja valitsuse põhiseaduslik vahekord
#000246
Riigikogu kodukorra seaduse muutmise võimalused
#000247
Kohalike omavalitsuste valimised taasiseseisvumisjärgsel perioodil
#000248
Eesti regionaalne ja kohalik areng globaliseeruvas maailmas
#000249
Euroopa Liidu tulevikudebatt ja Eesti
#000250
Euroopa tuleviku majanduslik mõõde ittalaienemise taustal
#000251
Euroopa tulevik: liit või föderaalriik?
#000252
Kas oskame ja tahame kasutada uue meedia võimalusi demokraatia edendamiseks?
#000253
Parlamendi side rahvaga meedia kaudu ja läbi meedia prisma
#000254
Praegune teaduspoliitika ei õigusta ennast
#000255
Eesti majanduspoliitika ehk kuidas kasutada piiratud ressursse?
#000256
Eesti põllumajanduspoliitika ja WTO leping ei vasta Eesti rahvuslikele huvidele
#000257
Miks Eesti pürgib Euroopa Liitu?
#000258
Eesti euroskepsis: sisepoliitiliste arengute mõjurid
#000259
Parlamentaarne kultuur üldise suhtlemiskultuuri taustal
#000260
Meie parlamentaarsest suhtlemiskultuurist, aga teisest vaatevinklist
#000261
Lühiarvamus Vabariigi Valitsuse haldusreformi kohta
#000262
Võitlus narkomaaniaga on keeruline ja komplitseeritud
#000264
Uimastite vastu tuleb võidelda ühiselt
#000265
Elektrijaamade vähemusosaluse müük vähendab majanduslikke ning sotsiaalseid riske
#000267
Õiguse olemusest ja seaduse võimalustest
#000268
Rahva usaldus parlamendi vastu Euroopa riikides *
#000269
Ühinemiste mõju kohalike omavalitsusüksuste finantsilisele jätkusuutlikkusele *
#000270
Üksikkandidaadid valimistel Euroopa Liidu liikmesriikides
#000272
Majanduslik hääletamine Euroopa Parlamendi valimistel
#000273
Vanematevahelised vaidlused hooldusõiguse ja suhtlusõiguse kindlaksmääramisel – kes on võitja, kes kaotaja? *
#000274
Rahva usaldus Riigikogu vastu 1995–2012
#000275
Tervishoiuteenuse osutaja tsiviilõiguslik ja karistusõiguslik vastutus
#000277
Millist kohaliku omavalitsuse rahastamise süsteemi nõuab põhiseadus?
#000279
Põhiseaduse reformid sillutavad Türgi teed Euroopasse
#000280
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve 2004.–2009. aasta kohtulahendite täitmine *
#000281
Seadus, kohus, karistus – mis on valesti?
#000282
Maavanema järelevalve halduse üksikaktide ja nende koostamise seaduspärasuse üle
#000283
Kahju hüvitamise nõue riigivastutuse seaduse alusel
#000284
Lissaboni leping: väliselt olemasoleva lepingu reform, kuid sisult siiski põhiseadus?
#000285
Lissaboni lepingu ja Euroopa põhiseaduse lepingu võrdlus
#000286
Viisteist aastat põhiseaduslikkuse kohtulikku järelevalvet Eestis
#000287
ÜRO – tõeliselt üleilmne foorum
#000288
Darfur – humanitaarkatastroof, mille nimel?
#000289
Euroopa Kohtust ja eelotsusemenetlusest *
#000290
Euroopa Kohtu eelotsus Eesti kohtupraktika mõjutajana
#000291
Euroopa Liidu Nõukogu otsib ühishuve
#000292
Euroopa Komisjon tahab muuta asjaajamise läbipaistvaks
#000294
Euroopa Komisjon pole Euroopa Liidu valitsus
#000295
Euroopa Parlamendi hiilgus ja viletsus
#000296
Europarlamendis sõltub palju igaühe enda aktiivsusest
#000297
Esindus- ja täitevvõimu rollimudelid kohalikus omavalitsuses
#000298
Eesti edu vundament võib vankuma hakata
#000299
Riigikontrolli auditipädevus ja strateegilised valikud
#000300
Eesti Pank ja riigi rahapoliitika
#000301
Valitsuse stabiilsus Eestis: soovunelm või tegelikkus?
#000302
Eesti põhiseadus ja Euroopa Liidu referendum
#000303
Võimude tasakaalustatus kui põhiseadulik väärtus
#000304
Kohtukorralduse korraldamatus pärsib kohtusüsteemi arengut
#000305
Eesti elanike finants­kirjaoskuse ehk rahatarkuse uuring
#000307
Noorte väärtused peegelduvad nende rändekäitumises*
#000308
Kuidas ära tunda manipulatsiooni? Kaitseväelaste ja ajateenijate digimeediapädevusest
#000311
Milline on Eesti biomajandus aastal 2050?
#000312
Looduslik elurikkus põllumajandus­maastikes: kestliku toidutootmise tähtis komponent
#000313
Noortekeskne lähenemine ja selle rakendamise mudel N-TELG*
#000314
Pikaajalise hoolduse rahastus. Miks, kuidas ja kellele?
#000315
Demokraatia uuendamine: rahvahääletus kohaliku omavalitsuse tasandil
#000316
Referendum – otsedemokraatia parim tööriist või polariseerumise instrument?
#000317
Kohalikud omavalitsused korrastamas vabaühenduste toetusmeetmeid
#000318
Valitsuse rakkerühmad kui innovaatiline koostöövorm Eesti avalikus halduses*
#000319
Eesti tervishoiu rahastamise ebavõrdsus *
#000320
Euroopa Liidu ettevõtlus- ja innovatsiooni­toetused panustavad tootlikkuse kasvu ning hõivesse
#000321
Viiepallise hindamissüsteemi arengulugu Eesti koolihariduses
#000322
Kuidas suhtuvad Eesti elanikud ja kohtunikud lähisuhtevägivalda
#000323
Kuidas vältida läbikukkumist kaitsekoostöös? Euroopa strateegilise autonoomia algatus
#000324
Õigusteooria seoseid Eesti seadusloome kvaliteediga
#000326
Eesti pensionide piisavus ja jätkusuutlikkus võrdluspildis
#000327
Kellele Eestis on vaja vanemaealisi mehi?
#000328
Euroopa Liidu andmekaitse üldmääruse olemasolu on vastuolus aluslepingutega *
#000329
Tööturg 2035. Tööturu tulevikusuunad ja -stsenaariumid
#000330
Tööga seotud sotsiaalse kaitse riskid Eesti tööturu muutuste taustal
#000331
Rahvastikustatistika probleemkohad ja nende lahendamine registrite abil
#000332
Naissoost ajateenijate toimetulekust Kaitseväes. Kontentanalüüs *
#000334
Ettevõtete investeerimismustrid ja roll globaalses väärtusloomes *
#000335
Eksport ja innovatsioon ettevõtetes: Euroopa siirderiikide võrdlev uuring
#000336
Ettevõtluse ökosüsteemi kontseptsiooni rakendamine Eestis *, **
#000337
Eesti tööhõive struktuurimuutus aastatel 1989–2017 ja selle piirkondlikud erisused
#000338
Eesti konkurentsivõime senine areng ja hetkeolukord piirkonniti
#000339
Kümme aastat riigiasutuste tugiteenuste tsentraliseerimist – näide tulemuslikust reformist
#000340
Mis aitab saada digiühiskonna liikmeks? *
#000341
Uussisserändajate kohanemine Eestis integratsiooni monitooringu andmete põhjal
#000342
Islamiradikalismi teoreetilised lähtealused ja selle tajumine Eesti vastutavates ametkondades *
#000343
Avatus valimisvõitlusele Eesti 2015. aasta parlamendivalimistel * *
#000345
Kuidas saavutada kohalike avalike teenuste ühtlane kvaliteet – vaade omavalitsuste kinnisvarale
#000346
Sotsioloogiline käsitus ja erakonnakonkurentsi kujundavad tuumkonfliktid Eestis ja mujal Euroopas *
#000347
Eesti tervisepoliitika visioon vajab uusi sihte
#000348
Protestiliikumised Rootsis ning nende mõju poliitikale
#000349
Liikumised ja protest taasiseseisvas Eestis
#000350
Riiginõuete sissenõudmise kriitika: majandusteoreetiline lähenemine
#000351
Akadeemilise töötaja rollikäsitlus riigi, organisatsiooni ja indiviidi vaatenurgast *
#000352
Praktikate püsivus: arheoloogi pilk aastatuhandete tagusele surmakultuurile Eesti alal
#000353
Teadmistepõhise poliitika ja õigusloome kaksteist institutsionaalset eeldust *
#000354
Kas sanktsioonid on olnud Venemaa-Ukraina konflikti mõjutamisel tulemuslikud?
#000355
Eesti rakendab Euroopa Liidu lapsehoiu soovitusi − kas ajast ees või ajal jalus?
#000356
Quo vadis, Eesti töötervishoiu ja tööohutuse poliitika?
#000357
Laienevate linnade piirimuudatustest haldusreformi kontekstis *
#000358
Mitmekesisuse mõju Eesti ettevõtete tulemuslikkusele *
#000359
Regionaalsete kõrgkoolide roll kohalikus arengus *
#000360
Õppekava mudelid ja õpiväljundite arendus inimese, kodaniku ja spetsialisti kujundamisel Eestis *
#000364
Eesti pensionisüsteemi reformide mõju pensionide põlvkonnasisesele jaotusele *
#000365
Eesti majanduse ees seisvad ülesanded ja nende lahendamise võimalused
#000366
Immigratsioon kui tulevase majanduskasvu toetaja? Eestimaa inimeste hoiakud immigratsiooni suhtes
#000368
Eesti avalik sektor valmistub ELi eesistumiseks: ametnike võimelünkade selgitamine ja hindamine
#000369
Perevägivald nõuab jõulisemat juriidilist sekkumist
#000370
Eesti ettevõtluse muutumine nutikamaks GEM-i ja GEDI ettevõtlusuuringute järeldustest lähtudes
#000371
E-valimiste levik Eesti valijate hulgas
#000372
Eestimaal elavad ja elanud rahvad
#000373
Lõimumine Eestis: viis erikoelist mustrit
#000374
Venekeelne eestimaine ringhääling. Eilsest tänasesse
#000375
Vene kanal tõestamata teooriate tule all
#000376
Venekeelse kooli üleminekust eestikeelsele õppele *
#000377
Nutikas spetsialiseerumine: kas Eesti teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika kuldvõtmeke aastail 2014–2020 *
#000379
Loomemajandus maailmas ja Eestis: dilemmad ja võimalused *
#000380
Liberaalne või kapitalistlik turumajandus – selles on küsimus
#000381
Tulemuseelarvestamise mõjud ja ohud *
#000382
Seksuaalne orientatsioon heteronormatiivses inimõiguste süsteemis
#000383
Eesti rahvusvaheline positsioon ettevõtlussektori teadus- ja arendustegevuse alusel *
#000384
Tööandjate ootused ja kutseharidus – mida ettevõtjad ootavad?
#000385
Üldised probleemid õppematerjalide loomisel ja kasutamisel
#000386
Siseturvalisus, ideaalse inimvarajuhi otsingud ja täiendusõppe vajadus *
#000387
Kui avalik sektor käitub nagu erasektor: Tallinna koolivaliku kihistav mõju
#000388
Eesti rahvusvaheline positsioon teadus- ja arenduspoliitika rakendamisel *
#000389
Väikeriigi sõjaline institutsioon – Eesti valikud 1991–1994
#000390
Sümboolne võim Eesti etnopoliitikas *
#000391
Konkurents versus regulatsioon – apteekide asutamispiirangu näitel
#000392
Eesti rahvaarvu ja Eestist lahkunute arvu hinnangud *
#000393
Erakonna põhiseaduslikust määratlusest ja erakondade institutsionaalsest kriisist
#000394
Riigiasutused sotsiaalmeedias: mida kasutajad ootavad
#000395
Otsedemokraatia diskursused Riigikogus: rahvaalgatuse seadustamise menetlus aastatel 2003–2008 *
#000396
Riigihanked ja innovatsioon Eestis: milleks kulutada 11 miljonit päevas? *
#000397
Kas iseseisvusaja haridusmuutused on kujunenud sotsiaalseks innovatsiooniks?
#000398
Ühtsema riigivalitsemise suunas: kliendipõhise loogika rakendamise võimalused avalik-õiguslike rahaliste nõuete sissenõudmisel
#000399
Kohalik poliitikatasand hoolduskoormusega naiste tööturukäitumise mõjutajana *
#000400
Kõrgharidusele juurdepääs avaliku arvamuse peeglis
#000401
Eesti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arengusuundumused
#000402
Õpetajate koolitamise ja edutamise poliitikad OECD maades
#000403
Eesti-Soome hargmaise ruumi võimalused ja ohud
#000404
Eesti rahvusvaheline positsioon innovatsioonipoliitika eri valdkondades*
#000406
Eesti energeetikasektori tööjõuvajadus ja selle katmise võimalused aastail 2011–2020*
#000407
Karistusjärgne kinnipidamine põhiseaduse vastane, mis saab edasi?
#000408
Rahvusvaheline koostöö võltsitud ravimite leviku takistamisel
#000409
Eesti avalik-õigusliku ringhäälingu finantseerimine ja vaadatavus*
#000410
Õpilaste diferentseerimine ja haridussüsteemi edukus
#000411
Parema õigusloome põhimõtete rakendamine Eesti sisejulgeolekupoliitikas *
#000412
Soolise palgalõhe vähendamine on aeganõudev protsess
#000413
Nimekirjad, hääled ja sugu 2007. ja 2011. aasta Riigikogu valimistel
#000414
Eesti tee majanduskriisi ja selle õppetunnid: tööjõukulu aspekt
#000415
Majandus liigub paratamatult kord üles, kord alla *
#000416
Eesti andmekaitse Euroopa Kohtu praktika peeglis
#000417
Eesti kohalike omavalitsuste rahandusliku sõltumatuse tagamine *
#000419
Eesti 1930. aastate lõpu omavalitsusreform tänapäeva omavalitsusväärtuste valguses
#000420
Kohalike omavalitsuste vabatahtlikud ühinemised: protsess ja tulemused
#000421
Kvaliteedijuhtimine ja selle rakendamine avalikus juhtimises
#000422
Rohelise majanduse väljakutsed elukestva õppe süsteemile
#000423
Erakondade liikmeskondade areng Eestis 1995–2009
#000424
Eesti noorte hinnangutest tööturule sisenemise võimaluste kohta
#000425
Haridus ja rahvuslik identiteet ühiskonna sidususe kujundajana
#000426
Avatud innovatsioon ning selle tähendus Eesti ettevõtlusele ja innovatsioonipoliitikale *
#000427
Õigus haridusele – kas tasu eest või tasuta?
#000428
Läänemere riikide koostöö kui Eesti uus välispoliitiline suund
#000429
Eesti Panga määrusandlusõiguse kooskõla põhiseadusega
#000430
Kohaliku omavalitsuse üksuse suuruse seos majandusliku efektiivsusega
#000431
Eesti tervisesüsteemi rahalise jätkusuutlikkuse tagamisest
#000432
Laste ja lastega perede vaesuse vähendamine rahaliste peretoetuste abil
#000433
Maksumoraal maksukäitumise kujundajana ja selle peamised isikupõhised mõjutegurid *
#000434
Eesti Vabariigi põhiseaduse aluspõhimõtted: olemusest ja leidmise võimalustest
#000435
Uus võimude tasakaal Prantsusmaal pärast põhiseaduse muutmist
#000436
Eesti võimalused ja valikud immigratsioonipoliitika kujundamisel
#000437
Arengukavade analüüs kaasamise ja kodanikualgatuse vaatevinklist
#000438
Omavalitsussüsteem kui demokraatliku riigikorra alus
#000439
Kaasamine Riigikogus: komisjonide tavad ja liitude arvamused
#000440
Siseaudit Eestis ja mujal Euroopas
#000441
Euroopa Liidu liikmesriikide mõjukus, huvid ja koalitsioonivalmidus Eesti ametnike hinnangul
#000442
Kõrghariduspoliitika arengukavade ja teadusuuringute sidumise vajadusest
#000443
Eesti majandusarengu regionaalse tasakaalustatuse hindamine *
#000444
Töötleva tööstuse struktuur on aegunud
#000445
Tööturu käitumine paindlike hõivevormide kasvades: Jaapani näide
#000446
Lõhe õigusloome normide ja faktide vahel mõjude hindamise ja huvirühmade kaasamise teabe esitamisel
#000447
Eesti õigusaktide mõjude analüüsi süsteemi arendamise võimalused
#000448
Kaas peale! Valimiskampaania kulude ülempiiri kehtestamisest
#000449
Eesti õigusruumi puutepunktidest Euroopa Inimõiguste Kohtuga
#000450
Vanemahüvitise mõju tööturu- ja sündimuskäitumisele
#000451
Eesti poliitiline kultuur: poliitikastiilid ja poliitikaprotsess
#000452
Revolutsioon, mida ei toimunud, ehk e-õppe arengu senised tulemid
#000453
Eesti saared 21. sajandi hakul – mahajäämus või toimetulek
#000454
Otsedemokraatia rakendamise võimalustest Eesti riigikorralduses
#000455
Noorte kaasamine erakondade tegevusse 2005. aasta kohalike valimiste näitel
#000456
Perekonnaseaduse eelnõu ja ühiskonna areng. Kas suurem kooskõla või kasvav konfliktsus?
#000457
Konstitutsioonikohtute tänapäevastest töömeetoditest mandrieuroopaliku õiguskultuuri ja common law kui mõtlemisviiside lähenemise tingimustes *
#000459
Eesti majanduse olukord ja arenguväljavaated
#000460
Globaliseerumine, delokaliseerumine ja katsed protsessi valitseda
#000461
Keskkonnahoidlike riigihangete prioriteedid ja regulatiivse juhtimise valikud
#000462
Eesti töösuhete regulatsioon vajab uuendamist
#000463
Mitmetasandilise valitsemise võimalused Eesti kohaliku omavalitsuse õiguslikul korraldamisel
#000464
Kohaliku omavalitsuse auditi, järelevalve ja kontrolli probleeme Eestis
#000465
Valitsusasutuste ja nende sidusrühmade koostööst seadusloomes
#000466
Mõõdetavuse probleem välispoliitika teooria otsustusmudelites
#000467
Saadikute eelnõud Riigikogus: pseudo- või pärisseadusandlus?
#000469
Parlamendi liikme ja ministri mandaat ning nende võimalik ühitamine
#000470
Keskkonnavastutusest keskkonnavastutuse seaduse valguses *
#000471
Natura aladel domineerib muude kaalutluste ees looduskaitse
#000472
Põlevkivi kasutamise arengukava koostamine oli laiaulatusliku kaasamise õppetund
#000473
Eesti Panga funktsioonid ja vara pärast eurole üleminekut *
#000474
Tulumaks Eesti kohaliku omavalitsuse tuluallikana: praktilisi probleeme
#000475
Riiklikud eripensionid – oht sotsiaalsele õiglusele või ametnike motivaator
#000476
Peredele suunatud rahaliste toetuste mõju vaesuse leevendamisele Eestis
#000477
Riigikaitse poliitiline debatt ja avalik arvamus Eestis
#000478
Teerullitaktika kasutamisest riigieelarve arutamisel aastail 1998–2005
#000479
Halduskoormuse hindamine – samm kvaliteetse õigusloome poole
#000480
Mida teha järjepideva rahvastikuarengu nimel *
#000481
Töötajate migratsioon – väljakutse töökeskkonna ja tervishoiu üldisele korraldusele
#000482
Saadiku koht parlamendis: vabadus ja sõltuvus
#000483
Kuidas tehti Eestis seadusi taasiseseisvumise algusaastail
#000484
Ministri nõunik kui poliitilise missiooniga ametnik
#000485
Teadmistepõhise ja säästliku avaliku poliitika institutsionaalsed eeldused Eestis
#000486
Eesti erakondade välispoliitilise ideoloogia määratlemine
#000489
Riigikogu liikmed ja sotsiaalteadlased näevad Eestit erinevalt
#000490
Võimust Eesti noorte silme läbi
#000492
Infojuhtimine on kriisireguleerimise lahutamatu osa
#000493
Stabiilse ja kompetentse tippteenistuse võimalikkusest Eestis
#000494
Probleemid riigi kinnisvarapoliitika jätkusuutlikkuse tagamisel *
#000495
Töötajate kaasamine ettevõttes esindajate kaudu
#000496
Töökeskkonna ja nn leebe õiguse probleemid uutes liikmesriikides
#000497
Objektiivse õiguse korrastamisest Eestis: kodifitseerimisest õiguse ümberkujundamiseni
#000499
Valijavolatiilsuse mõõtmisest: Riigikogu valijad 1999–2004
#000500
Riiklik innovatsioonipoliitika vajab põhimõttelisi muudatusi
#000501
Kollektiivsed koondamised: rahvusvaheline praktika ja Eesti kogemus
#000502
Eesti üldhariduse finantsreformi vajalikkus ja probleemid *
#000503
Kuidas võrrelda noorte eurooplaste sotsiaalpoliitilist aktiivsust?
#000504
Mis on ökoloogiline maksureform ja miks on seda vaja?
#000505
2004. aastal ühinenud riikide parlamentide kaasatus Euroopa Liidu otsustusprotsessi
#000506
Riigikogu meediakajastuste analüüs (mai – oktoober 2005)
#000508
Elektrooniline post avaliku sektori asutuste dokumentatsioonis
#000509
Balti riikide parlamentide koostöö ja selle võimalikud tulevikusuunad
#000510
Eripalgeline ja arenev Eesti kool
#000511
Millise õppekavaga jätkab Eesti kool?
#000512
Koolivõrgu korrastamine – hariduse võrdse kättesaadavuse eeldus
#000513
Kodanike ja kodanikeühenduste kaasamine poliitika kujundamisse Eestis
#000514
Eesti kodakondsuspoliitika ja Kodanike Euroopa
#000515
Eesti põllumajanduse konkurentsivõime: olukord ja tulevikuväljavaated
#000516
Ökoloogiline maksureform ja jätkusuutlik areng
#000517
Tervishoiutöötajate vajaduse ja arvu prognoos laienenud Euroopa kontekstis
#000518
Määruste koostamise erisused avaliku poliitika tüüpide järgi
#000519
Eesti sotsiaalse õiguse areng ja koostöö Soomega
#000520
Ministrite voolavus ja valitsuste kestvus
#000521
Kandidaatide selekteerimine Eesti parlamendierakondades 1999-2003
#000522
Lingvistilised venelased uue identiteedi otsingul
#000523
Avalik arvamus ja X Riigikogu meediauuringutes
#000524
Täitevvõimu roll Euroopa Liidu otsustusprotsessis
#000525
Kohalikud omavalitsused ja riiklikud investeeringud
#000527
Tippametnike politiseerumine – kas ohu märk või loomulik areng?
#000529
Euroopa Liiduga liitumise vastane liikumine Eestis
#000530
Milleks on Eestis vaja e-hääletamist?
#000531
Õigusaktide mõjude analüüsi areng Euroopas
#000532
Ehitise ja ehitamise nõuete õiguslik regulatsioon
#000533
Sotsiaaldialoogi mudel on tugevalt riigi poole kaldu
#000534
Sotsioloogilised uuringud kui peegeldus parlamendile, turule ja kodanikuühiskonnale
#000535
Riiklik järelevalve vajab suuremat tähelepanu
#000536
Eesti elanike valimiskäitumise motiivid ja mehhanismid
#000537
Eesti naised võimu juures 1992-2003
#000538
Seaduste ettevalmistamist kajastavate materjalide kasutamine kohtumenetluses
#000539
Tööjõu vaba liikumine – probleem või võimalus Eestile?
#000540
Eesti poliitikud rahvast ja võimust
#000541
Riigikogu istungite ja hääletamise avalikkuse ning Riigikogu otsustusvõime ja häälteenamuse nõuded
#000542
Parlamendiliikmete palga ja hüvitiste süsteem
#000543
Sotsiaalne kapital, poliitiliste institutsioonide mõjutamisvõimaluste tunnetamine ja usaldus võimuinstitutsioonide vastu
#000544
Rakendusuuringute ja analüüside tellimine valitsusasutustes 1999-2001: teel teadmistepõhisema poliitika, õigusloome ja avaliku halduse poole
#000545
Riigi tellitavates uuringutes puudub süsteemsus ja selgus
#000546
Eesti küla, külavanem, vallavalitsus ja riik
#000547
Eesti avalik arvamus Euroopa Liiduga liitumisest: heaolu on domineeriv tegur
#000548
Taastuvad energiaallikad ja Euroopa Liit
#000549
Riikliku järelevalve probleem riigihangete seaduses
#000550
Töökoha- ja tegevuspiirangute põhiseaduslikud ja poliitilised piirid
#000551
Usaldus riigi institutsioonide vastu Eestis
#000552
Riigikogu töö kajastus Eesti meedias
#000553
Eesti rahvastikupoliitika avalikud väärtused 1997-2001
#000554
Majandusareng, innovatsioon ja tehnoloogilis-majanduslik paradigma: väljakutse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele *
#000555
Valitsuse poliitika erinõuetega tegevusalade tegevuslubade väljastamisel *
#000556
Millistele nõuetele peaks vastama Eesti haridussüsteem?
#000557
Seadusloome õigusliku ja regulatiivse mõju hindamine
#000558
Seadusloome kvaliteedi ja mõjude hindamise probleeme *
#000559
Euroopa Liit Eesti seaduste mõjutajana
#000560
Euroopa Liidu ja Eesti sotsiaalpoliitika diskursus
#000562
Riiklike teenuste kodanikukesksus ja uus tehnoloogia
#000563
Õigussotsioloogia tulevik Eestis – kas on lootust?
#000564
Tunnetus, meedia ja poliitiline kommunikatsioon
#000565
Eesti valimistest XX sajandi üheksakümnendatel
#000566
Valimisseadus vajab lihtsustamist Soome suunas
#000567
Tulevane valija: sotsioloogiline pilguheit teismeliste kodanikukompetentsusele
#000568
Eesti ühinemine Euroopa Liiduga kui konvergentsiprotsess
#000570
Kogumispension – kas kohustuslik vaesumine?
#000571
Eelarve kui avaliku sektori avatuse tagatis ehk kellele on vaja eelarvet?
#000572
Millised on Eesti eeldused olla jätkusuutlik väikeriik?
#000575
Eesti valdade haldusterritoriaalse reformi põhimõttelised küsimused
#000577
Eurodebatist Eesti meedias: probleemid ja osalejad
#000578
Poliitiline toetus ja võimu legitiimsus
#000579
Pensionireformist läbi avaliku arvamuse prisma: valikuid piirab nii info kui raha puudus
#000581
Mõningaid aspekte salakaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse ohjeldamisel Eestis
#000582
Väikeste maakoolide perspektiividest ja hariduspoliitikast
#000583
Missugune peaks olema Eesti eraõiguse süsteem
#000584
Sotsiaalne informatsioon seadusloome edendamise teenistuses: olukord ja ettepanekud
#000585
Õigusloome normitehnika olemus, vajalikkus, probleemid
#000586
Seaduseelnõude seletuskirjade informatiivsus sotsiaal-majanduslike mõjude, eurointegratsiooni ja osalusdemokraatia valdkonnas
#000587
Riik ja rahvas: elanikkonna poliitiline kompetentsus
#000588
Kas Riigikogu tegevus vastab rahva ootustele?
#000589
Mittetulundusühingute maksustamine meil ja mujal maailmas
#000590
Tootja subsiidiumi ekvivalent ja tarbijasubsiidiumi ekvivalent OECD maades ja Eestis
#000591
Ülevaade esimese ja teise astme kohtustatistikast
#000592
Kosmos Eesti teel Euroopa Kosmoseagentuuri liikmeks
#000593
Vabaühenduste sisedemokraatia: liikmete ja sihtrühmade kaasamine poliitikakujundamisse
#000596
Kaasava eelarve abil linna parema mõistmiseni
#000597
Eesti Interneti Kogukond: tehtust ja plaanitavast
#000599
Kodanikualgatust toetavad väärtused ja käitumismustrid: eesti- ja venekeelsete elanike võrdlus
#000600
Sotsiaalne ettevõtlus: õnnelikud inimesed, elujõulisem majandus
#000601
Eesti kodanikuühiskonna statistilise portree ja kaasamistaristu idee
#000602
Heategevuse majanduslik väärtus, mõju ja väärtustamine
#000603
Avaliku võimu ja kodanikuühenduste koostöö edendamise võtmeküsimusi
#000604
Kodanikuühiskonna rollid ja nende rahastamine
#000605
Eesti riigi ja kodanikuühiskonna partnerlusest
#000606
Avatud ruumi meetod Riigikogu roheliste fraktsiooni töövahendina
#000607
Eesti Loomakaitse Selts on nõrgema poolel
#000608
Millist rahastamist vajab kodanikuühiskonna arendamine
#000609
Avaliku võimu ja kodanikualgatuse partnerlus: koostööd mõjutavad tegurid
#000610
Koostöös peitub jõud: Eesti naisorganisatsioonid tegutsevad ja arenevad
#000611
Demokraatia mudelid ja kodanikuõpetus üldhariduses: puuduva lüli otsinguil
#000612
Edu võtmeks õpihimulised, ettevõtlikud ja koostööaltid kodanikud
#000613
Demokraatlikud otsustusmudelid – rohi võõrandumise vastu
#000614
Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsiooni arengulugu
#000615
Seadusloomefoorum Themis kodanike ja kodanikeühenduste teenistuses
#000616
Kodanikeühiskond, kolmas sektor ja sotsiaalne kapital
#000618
Koostöökokkulepped Suurbritannias ja mida meil on neist õppida
#000619
Majanduslikust ühistegevusest Eestis: omandiõiguseta kodanikega ei ehita kodanikeühiskonda
#000620
Kolmas sektor meil ja Inglismaal
#000621
Kodanikualgatuste ja riigi kommunikatsioon: teel osalusdemokraatia poole
#000622
Kolmas sektor: kelle ja mille jaoks
#000623
Eesti erakondade ja kolmanda sektori katusorganisatsioonide koostöömemorandum
#000624
Kas õigussüsteem on takistuseks tsiviilühiskonna arengule Eestis?
#000626
Kui kodanik soovib osaleda seadusloomes
#000627
Eesti esindamisest maailma parlamentide ühisfoorumil
#000628
Riigikogu ja NATO Parlamentaarne Assamblee
#000629
Piraatlus on tänapäeval globaalne nähtus
#000631
Motivatsioonide roll parlamendi korruptsioonivastastes programmides
#000633
Parlamentide info- ja analüüsiteenistuste koostöövõrgud
#000634
Teadmus ja võim: uuringute ja demokraatliku seadusloome olemuslik side *
#000635
Eesti-Vene suhted: kümne aasta skeem
#000636
Ukraina Ida ja Lääne vahel
#000637
Kaitsejõudude uus struktuur seab selged sihid
#000639
Mis on GLOBE ja mis on tema taust
#000640
Eesti delegatsioon Euroopa Nõukogu parlamentaarses assamblees
#000642
Endiste parlamendiliikmete assotsiatsioonid Euroopas ja Jaapanis
#000643
Parlamendiliikmete töötasu ja hüvitised rahvusvahelises võrdluses
#000644
Tihedama teaberuumi poole: hariv teatmik Eesti poliitikutest
#000645
Demokraatia areng Eestis: avalikustamisest iseseisvuse taastamiseni (1986–1991)
#000646
Kaante vahel on ülevaade pöördeliste aastate parlamendi tegevusest
#000647
Viimasest Ülemnõukogust eelarvamuste ja emotsioonideta
#000648
Kümme aastat okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seadust
#000649
Eesti Vabariik koduteel: riigiõiguslik areng 1990–1992
#000651
Eesti parlamendi pädevus ja tegevus välissuhtlemise korraldamisel iseseisvumisest kuni põhiseadusliku korra taastamiseni
#000652
Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus (1920-1923)
#000653
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu välispoliitiline tegevus 1990–1992
#000654
Tiibeti suur minevik ja habras olevik
#000655
”Pärnoja parandus” krooni stabiilsust ohustamas
#000656
Parlamendi õigusloome – Eesti riigi vaba arengu eeldus *
#000657
Parlamendi õigusloome – Eesti riigi vaba arengu eeldus
#000658
Kolm poliitreisi aastast 1993 *
#000659
Erakondade liidrite tippkohtumised 1990. aastate keskel
#000660
Eesti põhiseadused ja nende järelevalve
#000661
Parteideta parlament – VI Riigikogu 1938-1940
#000662
Kas parlamendi võim või presidendi võim
#000663
Tsiviilelanikkonna ohustatus sõjatehnika arengu tõttu ja varjevõimalused. II*
#000665
Tallinna Tehnikaülikool EuroTeQiga tippude poole
#000666
Milleks doktorantuur, kui vaja on vaid „tavalisi töötajaid“?
#000667
Vajame noori, kes on teaduse usku
#000668
Riigikogu hoone – esimene võrdsete seas
#000669
Kõigile avaliku halduse hariduse omandanutele ei jagu erialast tööd
#000670
Andmepõhisus, ennetus ja inimeste teadlikkus tuleviku tervishoius
#000671
Eesti metsaomanike uuringu 2019 tulemustest
#000673
Euroopa Liidu infokeskus Eesti Rahvusraamatukogus
#000674
Rahva ja eluruumide registripõhise loenduse ettevalmistustööst Eestis
#000676
Riigikogu valimised – mõned üldistused
#000677
Teadlaskarjääri mudel kui riigi konkurentsivõime tugi *
#000680
Uus majandus ja tööturg: väljakutsed tööjõule
#000681
Ülikoolide mõju väikeriigi ühiskonna ja majanduse arengule *
#000682
Eesti tippteadus ja selle probleemid
#000683
Arvamus tuleviku kohta mõjutab praeguseid otsuseid
#000684
Mida me teame kohalike omavalitsuste andmekogudest?
#000685
Kohalik kõrgkool kui parim regionaalpoliitika tööriist *
#000688
Eesti maapõu vajab süsteemset lähenemist – akadeemiline vaade praktiliste järeldustega
#000689
Eesti õigusloome küsitavusest aegumise ja alusetu rikastumise näitel
#000690
Euroopa Sotsiaaluuring annab vastused riigi juhtimiseks vajalikele küsimustele *
#000691
Kriminaalmenetluse reformist Eestis 2000–2003: seadusloome järelaudit
#000692
Eesti kui väikese üleminekuühiskonna perepoliitika – ei uus Põhjala ega vana Euroopa
#000694
Riigiasutuste tellitud uuringud kui inforessurss tõenduspõhiste poliitikate loomiseks
#000695
Poliitiliste karikatuuride näituse ja auhindade lugu
#000696
Eesti poliitiline karikatuur: heatahtlikust huumorist salvava satiirini
#000697
Arhiivinoppeid ja meenutusi Riigikogu Kantselei ajaloost
#000699
Eesti veebiarhiiv rahvusliku kultuuripärandi säilitajana
#000700
Ebavõrdsuse uurija David B. Grusky
#000701
Europeana – kas kaotsi minev identiteet või võimalus Eestit näidata?
#000703
Demokraatia ja liberalismi uurija Georg Sørensen
#000705
Tagasivaade XI Riigikogu töödele ja tegemistele
#000707
Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon
#000709
Autoriõigus raamatukogus: mida on kasulik teada
#000710
Vladimir Šljapentohh – vene sotsioloogia rajajaid
#000713
Muutuvad trendid infootsingus – staatilisest veebist semantilise veebini
#000714
Eesti Rahvusraamatukogu teadus- ja arendustegevusest
#000716
Mitmekülgne USA majandusteadlane Alan B. Krueger
#000717
Riigikogu liikmete kirjutised üleriigilistes ja kohalikes ajalehtedes
#000718
Pilguheit Riigikogu ajalooks saanud X koosseisule
#000720
Eesti Teadusinfosüsteem – teadlase abivahend ja avalikkuse teavitaja
#000722
Michael Burawoy ja avalik sotsioloogia
#000723
Mugav juurdepääs Euroopa kultuuri- ja teadusinfole
#000724
Stephen Coleman – maailma esimene e-demokraatia professor
#000725
Euroopa Parlamendi raamatukogu uuenenud infokeskkonnas
#000727
Teadusinformatsioon kui teadmistepõhise ühiskonna nurgakivi
#000728
Sada ja üks Eesti poliitilist karikatuuri
#000729
Seitse aastat Euroopa Liidu õigusaktide tõlkimist
#000731
Viis aastat Euroopa Liidu infokeskust
#000732
Rahvusvaheliste organisatsioonide alane informatsioon Eesti raamatukogudes
#000733
Valik Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureusetöödest 1997-2000
#000735
Eesti ajakirjanduse andmebaasid Eesti Rahvusraamatukogus
#000736
ESTA vahendab infot muutuvast ühiskonnast
#000737
Riigikogu VII–XIII koosseisu viis statistika kogumikku ja pilk muutustele
#000738
Ajakirja Riigikogu Toimetised sihiseaded ja käimavedu
#000741
Traditsioon on sündinud, et jääda
#000742
Madis ErnitsKerly EspenbergRiigikogu korruptsioonivastane erikomisjon
#000752
Eestil tuleb valmistuda biotehnoloogiate laialdaseks kasutuselevõtuks, sest bioteadustel ja -tehnoloogiatel on eeldusi kujundada 2040-2050. aastatel maailma majandusarengut.
#000818
Euroopa Liidu rohelepe ja laiemalt rohepööre on viimaste aastakümnete üks ambitsioonikamaid poliitilisi ettevõtmisi, mis toob kaasa praeguse majandusmudeli ümbermõtlemise nii sisus kui ka vormis. Rohe-eesmärkide saavutamise üks eeldus on üleminek seniselt lineaarselt majandusmudelilt ringbiomajandusele. See tähendab, et võimalikult palju fossiilset tooret tuleb asendada biotoormega ning seda biotooret tuleb kasutada ja väärindada võimalikult kestlikult. Sellise muutuse juhtimine eeldab pikaajalise, aastakümneid haarava visiooni seadmist, hoidmist ja elluviimist.
#000819
Strateegilist planeerimist ja avaliku poliitika kujundamist kirjeldavad praegusaja maailmas kaks vastandlikku suundumust. Ühelt poolt on äristrateegiate ja avaliku poliitika kujundamine muutunud viimastel kümnenditel järjest teadmispõhisemaks, kasvanud on uute andmeallikate tähtsus jne. Teiselt poolt on maailm kogenud viimastel aastatel erakordseid sündmusi. Ajaliselt kokku langenud majandustsükli lõpp ja Covid-19 pandeemiaga kaasnev üleilmne rahvatervisekriis, millele on lisandunud varasemast suurem poliitiline määramatus, on muutnud tulevikusuundade ettenägemise erakordselt keerukaks.
#000820
Deutsche Bank on kirjeldanud tänapäeva maailma kui segaduse ajastut, mida iseloomustavad terav vastandumine ning paljude varem laialdaselt aktsepteeritud arusaamade ja kokkulepete küsimärgi alla seadmine. Sellises maailmas võib seniste arengutrendide automaatne pikendamine järgmistele aastakümnetele osutuda suureks veaks (Reid et al. 2020). Ka Ameerika Ühendriikide Riiklik Julgeolekunõukogu on oma analüüsides rõhutanud, et maailma iseloomustab kasvavalt nn progressiparadoks (National Intelligence Council 2017). See tähendab, et arengusuunad, mis on olnud meie edu alus, on nüüd muutunud tuleviku säilenõtkuse vaatepunktist arengu võimalikeks takistusteks, ehk praegusaja maailmas ei tasu mitte midagi pidada enesestmõistetavaks. Sarnase arusaamani on jõutud inimkonna kestlikule arengule pühendunud teadusuuringute valdkonnas (Clark, Harley 2020).
#000821
Tulevikku vaadates suudame prognoosida, et aastaks 2050 kasvab maailma rahvastik ligikaudu 10 miljardi inimeseni ja näiteks Euroopas on ees rahvastiku vananemine. Siiski ei tea me lõpuni, kuidas mõjutab rahvaarvu kasv koosmõjus tehnoloogilise arenguga, muutuvate elustiilide ja eelistustega näiteks nõudlust erinevat tüüpi toidu (liha vs. taimne toit, mullapõhine vs. mullavaba toit) ning toodete (rõivastest ravimite ja eluasemeni) järele. Samuti ei ole ennustatav, milliseks kujunevad rahvusvahelised rände- ja kaubavood. Me küll näeme, et Lääne poliitiline eliit püüab hoida üleval kõrgelennulisi Pariisi kliimaeesmärke, aga me ei tea lõpuni, kui hästi suudetakse neid rahvusvahelisi kokkuleppeid Aasia (ennekõike Hiina ja India) mõjuvõimu kasvades koos hoida ning riikide poliitikates ellu viia.
#000822
Suure määramatuse ajajärkudel, kui paljud olulised tegurid on kiires muutumises, osutuvad pikemaajalised üksikasjalikud prognoosid üldjuhul väga ebatäpseks. Nüüdisaegsed arenguseire (foresight) meetodid ei püüa seetõttu järgnevate aastakümnete arengut võimalikult täpselt ennustada. Sellest tähtsamaks peetakse erinevate tulevikustsenaariumite kvalitatiivset analüüsi, sest see aitab poliitikakujundajatel, ettevõtjatel jt mõelda võimalikke tulevikusündmusi aegsasti läbi ning selle alusel kaaluda ka oma pikemaajalisi strateegilisi eesmärke ja tegevusplaane (vt nt Kitsing 2021, Georghiou et al. 2008).
#000823
Eesti biomajanduse pikaajaliste arenguvõimaluste stsenaariumianalüüsis vaatleme maailma biomajanduse nelja arengusuunda. Neil on väga erinev dünaamika, ent nad kõik on – olenevalt ühiskonna, keskkonna ja kliima, majanduse ja energeetika ning poliitilisest arengust maailmas – ühtviisi võimalikud.
#000824
Lähtume arusaamast, et pikemaajalist arengut mõjutavad peamised teadus- ja tehnoloogiatrendid sünnivad pigem tehnoloogiliselt arenenud suurriikides ning üleilmsetes innovatsioonivõrgustikes (vt nt Binz, Truffer 2017). Väikeriigi majanduse väljavaated sõltuvad seejuures ennekõike võimest konkureerida eksporditurgudel ja pidada sammu tehnoloogia eesliinil olevate riikidega. Turunõudluse kujundamisel mängivad omakorda kaalukat rolli laiemad ühiskondlikud, keskkonna ja kliimaga ning muude aspektidega seotud arengusuunad.
#000825
Analüüsime, milliseid võimalusi pakub Eesti biomajanduse arendamiseks avatum ning milliseid enesekesksem, piirkondlikuks muutunud majanduskeskkond. Juba praegu nähtavate biotehnoloogiarakenduste otsene majandusmõju võib McKinsey hinnangul ulatuda lähema 10–20 aasta jooksul 2–4 triljoni euroni aastas, mis on u 5 protsenti maailma SKPst (Chui et al. 2020). Arutleme sellega arvestades, kuidas võtta vastu biotehnoloogia revolutsioonilise arenguga seotud täiesti uusi tehnoloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke võimalusi ning mida teha siis, kui bioteaduste ja tehnoloogiaga seotud uudsed võimalused ühel või teisel põhjusel ei realiseeru.
#000826
Kõik majandustegevused ei ole lisandväärtuse loomise potentsiaalilt ega keskkonnamõjult kaugeltki ühesugused. Eesti biomajanduse stsenaariumianalüüsi keskne küsimus on seetõttu, millistele tegevusaladele oleks Eestil otstarbekam spetsialiseeruda selleks, et suurendada 2030.–2050. aastaks biomajanduse lisandväärtust. Seda otsekohest majandusarengu strateegia küsimust saadavad aga loodushoiu ja tasakaalustatud regionaalarengu laiemad kaalutlused, mis on Euroopa Liidu roheleppe raames praeguseks põimunud kestliku konkurentsivõime, elurikkuse ning teistes esmapilgul vastandlikke väärtusi kandvates terminites ja prioriteetides.
#000827
Euroopa biomajanduse tegevuskavas on hinnatud Euroopa Liidu biomajanduse käibeks u kaks triljonit eurot aastas ja lisandväärtuseks u 621 miljardit eurot (European Commission 2018). Hilisemad analüüsid on pakkunud tertsiaarsektorit arvesse võttes Euroopa biomajanduse lisandväärtuse mahuks koguni 1,4 triljonit eurot (Kuosmanen et al. 2020). Biomajanduse lisandväärtusest luuakse ligikaudu kaks kolmandikku töötlevas tööstuses. Euroopa Liidu põllumajanduse lisandväärtus ulatus 2018. aastal 182 miljardi euroni ja metsanduse lisandväärtus 27 miljardi euroni.
#000828
ADDVAL-BIOECi uuringus kasutatud biomajanduse klassifikatsiooni alusel oli Eesti biomajanduse ettevõtete müügitulu 2017. aastal u 5 miljardit eurot (10% Eesti ettevõtete müügitulust) ja eksport 2,1 miljardit eurot (17% Eesti ettevõtete ekspordist). Eesti biomajanduse lisandväärtus ulatus 2017. aastal ühe miljardi euroni, mis on 11 protsenti Eesti ettevõtetes loodud lisandväärtusest. Eesti biomajanduse ettevõtetes töötas 2017. aastal 46 000 inimest ehk 12 protsenti hõivatutest. (Varblane 2021)
#000829
Metsa ja puidu ning põllumajanduse ja toiduainete väärtusahelates tegutsevad ettevõtted panustavad Eesti biomajanduse lisandväärtusesse suhteliselt võrdselt. Neis kahes peamises väärtusahelas sünnib kokku ligikaudu 90 protsenti Eesti biomajanduse lisandväärtusest:
#000830
Klassikaline majandusmõte on lähtunud alates Adam Smithi (1776) teosest „Rahvaste rikkus“ arusaamast, et kasvav kaubavahetus loob võimaluse järjest süvendatumalt spetsialiseeruda, mis omakorda toetab majanduse tootlikkuse kasvu. Tänapäevasest rahvusvahelise kaubavahetuse analüüsist ilmneb aga, et kõik majandustegevused ei ole oma panuselt majanduse konkurentsivõimesse ja elatustaseme kasvu ühesugused. Vaesed riigid spetsialiseeruvad lihttööjõu ja maakasutusintensiivsete kaupade pakkumisele, ent rikkamad riigid kaupadele, mille pakkumiseks on vaja arenenud taristut, institutsioone, kvalifitseeritud tööjõudu ja kapitali (Hidalgo et al. 2007).
#000832
Eesti biomajanduse väiksem konkurentsi­võime on suuresti seletatav meie eks-porttoodete vähesema keerukusega võrreldes Põhjamaadega.
#000833
Eesti puidu ja puittoodete toomise ning toiduainete ja jookide tootmise tööjõu tootlikkus on küll võrreldav Läti või Leeduga, kuid jääb Soome, Rootsi, Hollandi jt arenenud tööstusriikide vastavast näitajast kaks-kolm korda maha. Eesti biomajanduse märksa väiksem konkurentsivõime on suures osas seletatav Eesti eksporttoodete vähesema keerukusega võrreldes Põhjamaadega.
#000834
Eesti biomajanduse suurima netoekspordi mahuga tooterühmad on tehasemajad (KN kaubagrupp 9406), puidust tisleri- ja puusepatooted (4418), küttepuit (sh graanulid, 4401), pidevprofiiliga puit (4409), nisu ja meslin (1001), mööbel ja mööbliosad (9403). Suurema netoekspordi mahuga toiduainetest saab veel esile tuua juustu ja kohupiima (0406) ning kontsentreerimata piima ja rõõsa koore (0401). Seejuures on tehasemajad ja puidust tisleritooted, aga ka mööblikomponendid Eesti biomajanduse ekspordis olulised keskmise keerukusega tooted, mille puhul tasub otsida maailmas turuosa hoidmise ja suurendamise võimalusi (joonis 1).
#000835
Joonis 1. Eesti biomajanduse olulisimate eksportkaupade keerukus Märkus. Mida tugevam roheline toon, seda konkurentsivõimelisem on Eesti eksport (revealed comparative advantage, RCA) selles kaubarühmas
#000836
Töötlemata puidu (4403), saematerjali (4407) jm vähekeerukate toodete eksport on seevastu Eesti majanduse ressursiefektiivsuse vaatest pigem raiskav. Toodete puhul, mille keerukusindeks on alla nulli, on põhiküsimus, kas neis tooterühmades on näha ette märkimisväärseid teaduslikke, tehnoloogilisi vm läbimurdeid või uudsete turuniššide teket, mis võimaldaksid Eesti toodetel saavutada ainulaadse kvalitatiivse eelise. Juhul kui selliste uute tehnoloogiate või turuniššide leidmine ei ole tõenäoline, tuleks otsida võimalusi väärindada bioressurssi muudel viisidel. Samal ajal tasub otsida ühtlasi võimalusi sisenemiseks täiesti uutesse, suure tehnoloogiamahukuse ja lisandväärtusega tooterühmadesse, nagu seda on näiteks (bio)farmaatsiatooted ja puidu keemiline või biotehnoloogiline väärindamine.
#000838
Kokkuvõttes on vaja selleks, et teha Eesti biomajanduse praeguse struktuuri alusel uusi arenguhüppeid, ühelt poolt suurendada Eesti biomajanduse tehnoloogilist ja innovatsioonivõimekust ning teiselt poolt olla piisavalt säilenõtke, et kohaneda laiemate arengusuundadega rahvusvahelistes majandussuhetes. Järgnevas stsenaariumianalüüsis käsitleme Eesti võimalusi ja väljakutseid eeldatava biomajanduse üleilmse arengu raames.
#000839
Maailma elanike arv kasvab 2050. aastaks ligikaudu 10 miljardi inimeseni, kusjuures pool maailma rahvastiku kasvust tuleb Aafrikast ja kolmandik Aasiast. Euroopa ja Ameerika rahvastik vananeb aga tööealiste arvu vähenemise tõttu kiiresti. 2050. aastaks on Eestis kõigest pool miljonit 24–64 aastast, mis teeb alla kahe tööealise iga vanemaealise kohta. (World Population Prospects 2019) Seniste rahvastikutrendide jätkumisel püsiks Harjumaa ja Tartumaa elanike arv ligikaudu praegusel tasemel; ülejäänud maakondade rahvaarv väheneks aga juba 2040. aastaks 20–25 protsendi võrra.
#000840
Maailma rahvaarvu suurenemise ja jätkuva linnastumisega kasvab toiduainete vajadus erinevatel hinnangutel 50% kuni 200% (Euroopa Parlament 2019, OECD 2020, Tyczewska 2018). Põllumajandusmaa pindala ei saa aga suureneda, kuna maailm vajab CO2 sidumise ja kliima stabiilsuse huvides metsi. Maailma toiduainetega varustamine sõltub seega ennekõike põllumajanduse tootlikkuse kasvust ja toiduainete raiskamise vähendamisest läbivalt kogu tarneahelas talust taldrikule.
#000841
Aasia kasvav linnastumine ja Euroopa rahvastiku vananemine toovad maapiirkondades kaasa töökäte puuduse, millele lahenduseks võivad sõltuvat ühiskondlikest hoiakutest kujuneda soosivam suhtumine migratsiooni või investeeringud tehnoloogilisse arengusse, sh tehisintellekti ja robootikasse. Samas pole ka selge, kuidas mõjutab elanikkonna vananemine (nt Euroopas ja Eestis) ja sellega potentsiaalselt kaasnev kasvav ühiskonna multikultuursus inimeste eelistusi toidu, transpordi, energeetika jms osas.
#000842
Selleks, et piirata kliima soojenemist 1,5–2 kraadini, vajab maailm juba 2030. aastaks radikaalset kasvuhoonegaaside (neto)emissiooni vähenemist. Euroopa Liit on võtnud eesmärgiks muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks (Euroopa Komisjon 2019). Sarnaselt on ka Hiina seadnud sihiks muutuda 2060. aastaks süsinikuneutraalseks (EEAS 2020). Ka USA on uuesti Pariisi kliimaleppega liitunud. Kliimaeesmärkide saavutamiseks on aga vaja laiema ringi suure elanike arvuga riikide ja fossiilkütuste tootjate riikide koostööd, sh Indoneesia, Nigeeria, Lähis-Ida naftatootjad jne. Samavõrra olulised on ka muutused väljaspool energeetikasektorit, nt tsemendi ja terase kasutamise vähendamine ja asendamine.
#000843
Kliimaeesmärkidest mitte vähem tähtsaks keskkonnaalaseks väljakutseks on bioloogilise mitmekesisuse ja elurikkuse säilitamine maailmas. Selgroogsete eri liikide populatsioon on maailmas viimase 40 aastaga vähenenud 68 protsenti; seda ennekõike maakasutuse muutuste (50%) ja üle ekspluateerimise (24%), võõrliikide ja haiguste (13%) tõttu. Troopiliste metsade pindala kiire vähenemine on olnud viimase sajandi jooksul maailma maakasutuse mustrite muutuse selgelt olulisim element. Umbes 60 protsenti varem troopiliste metsadega kaetud maast kasutatakse loomaliha, soja ja palmiõli tootmiseks (Ritchie, Roser 2021).
#000844
Selles kontekstis nähakse põllu- ja metsamaa kõrval ühe olulise seni eriti Euroopas piisavalt kasutust leidmata biomassi allikana ookeanide, merede, ranniku- ja siseveekogude süsteemi, mis katab umbes 75 protsenti Maa pinnast. Näiteks Euroopa Horisondi ookeanide missiooniga (Mission Starfish 2030) seatakse eesmärgiks madala toitelisuse astmega vesiviljelustoodete (nt vetikad, karbid, muud selgrootud) tarbimise kasvu Euroopa vetest ja meredest 70% aastaks 2030, mis omakorda tooks kaasa süsinikdioksiidi heite olulise vähendamise (European Commission 2020).
#000845
Praegu pole kaugeltki selge, kui kiirelt suudab maailma kliimamuutusi pidurdada ja milliseks kujuneb kliimamuutuste mõju erinevatele geograafilistele piirkondadele. Näiteks Eestis pikendab temperatuuri tõus vegetatsiooniperioodi, kuid see ei pruugi tingimata mõjuda hästi biomassi kvaliteedile ja töötlemisele. Näiteks on metsa väljavedu soojemate ilmade ja pehmema pinnase korral raskendatud. Mis aga juhtub kliima soojenemisega seoses põllumuldade kvaliteedi ja toitainetega mullas? Kas looduskeskkonnas või ökosüsteemi toimimises tekib suuremaid ootamatuid muutusi, nt katastroofid, parasiitsete kahjurite või võõrliikide levik vms, mis muudavad oluliselt meie elamise ja majandamise tingimusi?
#000846
Hiina majandus on ostujõu pariteeti arvestades juba praegu USA majandusest suurem ja möödub seniste majanduse kasvutempode jätkumise korral ka 2030. aastaks SKP nominaalmahult USAst. India möödub 2050. aastaks samuti SKP mahult USAst. Sisemiselt väga eriilmeline Aasia muutub seega sajandi keskpaigaks ülekaalukalt maailma võimsaimaks majanduspiirkonnaks, kus on nii teadmiste- ja tehnoloogiamahukaid kui ka suhteliselt tööjõu- ja ressursimahukamatele tegevustele spetsialiseeruvaid piirkondi.
#000847
USA energiainfo administratsiooni prognoosi kohaselt kasvab 2050. aastaks maailma energiatarbimine ligi 50 protsenti, McKinsey 2020 hinnangul võib see aga koguni kahekordistuda (Kahan 2019). Maailma senine CO2 emissiooni kasv on olnud ennekõike seotud energiasektoriga, kuid energiasektoril on potentsiaal saada taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu toel kiiresti süsinikuneutraalseks (D’Aprile 2020). Päikese- ja tuuleenergia pakkumine maailmas ületab juba 2024. aastaks söe või gaasi pakkumise. Päikeseenergia on seejuures muutumas kiire tehnoloogilise arengu tulemusena maailma ajaloo kõige odavamaks energialiigiks.
#000848
Biomass on seevastu maailma kasvava energiavajaduse katmiseks üsna ebaefektiivne allikas. Kogu maailma 2010. aasta biomassi toodanguga (puit, taimed, loomad jne) saaks 2050. aastal katta ainult 20 protsenti globaalsest primaarenergia vajadusest. Biomassi on seetõttu otstarbekas kasutada energia tootmiseks vaid kaskaadkasutuse loogikas ja sellistel puhkudel, kus pole võimalik muid energiaallikaid kasutada või toorme madal kvaliteet ei võimalda sellest kestlikumaid tooteid valmistada.
#000849
Eesti puiduressurss väheneb raieküpsuse dünaamikatest tulenevalt praegusega võrreldes 2050. aastaks märkimisväärselt. Taimse biomassi, liha- ja piimatoodangul on samas potentsiaali kasvada. (Kers et al. 2020) Kuna veiseliha tootmine eeldab muude toiduainetega võrreldes oluliselt rohkem rohumaad ja toodab rohkem kasvuhoonegaase, siis poleks üllatav, kui rangemate kliima- ja keskkonnanõuete korral hoopis veiseliha tootmine ja tarbimine oluliselt väheneksid ning taimsest toormest toiduaineid tarbitaks rohkem. Vähesem loomaliha tootmine vabastaks omakorda rohumaa muudeks otstarveteks.
#000850
Praegu pole kaugeltki selge, milliseks kujuneb globaalne majandusarengu dünaamika süveneva ökoloogilise kriisi ja arenenud riikide niigi väga kõrge võlakoormuse tingimustes. Mil määral suudab Euroopa Liit oma tehnoloogia-, kliima-, majandus- ja regionaalarengu poliitikaid piisavalt harmoniseerida, vähendades seni piirkonniti väga ebaühtlast arengut? Kuidas integreerida Eesti ja Euroopa energiasüsteemid ja kuidas neid juhtida, kui tuule- ja päikseenergiat toodetakse hajutatult ning elektrienergia osatähtsus energiatarbimises suureneb?
#000851
IT kiiret arengut on juba 1960. aastatest kirjeldatud Moore’i seadusega, mille kohaselt kahekordistub mikrokiibis sisalduvate transistorite arv iga kahe aastaga, samas kui arvuti hind langeb kaks korda. Inimgenoomi sekveneerimise maksumuse näitel on aga biotehnoloogia areng olnud viimasel paarikümnel aastal veelgi kiirem. Info- ja biotehnoloogiate arengut iseloomustab seejuures vastastikune sümbioos (Callaway 2020; Tiits et al. 2005).
#000852
Üks biotehnoloogias viimastel aastatel sündinud olulisemaid läbimurdeid on CRISPR-Cas9 tehnoloogia, Emmanuelle Charpentier ja Jennifer Doudna pälvisid 2020. aastal Nobeli preemia keemia valdkonnas. CRISPR-Cas9 võimaldab suhteliselt lihtsasti muuta DNA järjestusi ja geenifunktsioone. Tulevasi biotehnoloogia edasiarendusi, mis avavad järgnevate kümnendite perspektiivis võimaluse elusorganismide „programmeerimiseks“, võib nende potentsiaalse majandusliku ja ühiskondliku mõju poolest paljuski võrrelda 1970. aastate alguses loodud esimeste Inteli mikroprotsessoritega, mis panid aluse tänapäevasele personaalarvutite ajastule.
#000853
Kiiresti arenevatel biotehnoloogia alastel võimekustel on märkimisväärne potentsiaal nii majandust kui ka ühiskonda laiemalt oluliselt muuta (Chui et al. 2020):
#000854
tehnoloogiliselt oleks 60% maailma tootmissisenditest vaja toota biomassist, saades seejuures varasemast paremate omadustega ja keskkonnasõbralikumaid materjale;
tehnoloogilised läbimurded muudavad seejuures erinevate biopõhiste toodete väljatöötamise senisest oluliselt kiiremaks ja täpsemaks, võimaldades muuhulgas arendada varasemast täpsemat personaalset meditsiini, kasutada taimede ja pinnase kohta kogutavat uut infot põllumajanduse tootlikkuse tõstmiseks või arendada geneetilistel testidel põhinevaid personaliseeritud toitumiskavasid vmt;
kasvab võimekus inim- jm organismide modifitseerimiseks ja ümber programmeerimiseks – näiteks, et luua geneetiliselt modifitseeritud suurema saagikusega või ilmastikukindlamaid taimi, tõkestada vektorite kaudu levivate haiguste levikut vmt;
samuti kasvab võimekus luua bioloogiliste organismide ja arvutite vahele uusi liideseid – näiteks, et taastada kadunud nägemistaju vmt.
#000855
Juba nähtavate biotehnoloogia rakenduste otsene majanduslik mõju võib McKinsey hinnangul juba lähema 10–20 aasta perspektiivis ulatuda kahe kuni nelja triljoni euroni aastas (kuni 5% maailma SKPst). Teisisõnu, biotehnoloogial on potentsiaal muutuda üheks maailma majanduskasvu peamiseks mootoriks nii nagu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate areng viimastel aastakümnetel.
#000856
Biorevolutsiooniga kaasnevad mitmed tehnoloogilised, majanduslikud, tervise- ja keskkonnariskid. Veel pole selge, milliste täiendavate rahvusvaheliste regulatsioonide vajaduse toovad kaasa uute biotehnoloogiarikaste toodete laialdase kasutuselevõtuga seotud riskid, kui soosivad on poliitikakujundajad biotehnoloogia laialdase arendamise ja kasutuselevõtu suhtes. Näiteks kas ja millises ajaraamis otsustab Euroopa Liit võtta geneetiliselt modifitseeritud organismide ja CRISPR-Cas9 tehnoloogia toiduainetel kasutamise suhtes soosivama seisukoha (Vt Ledford 2019).
#000857
Viimaste aastakümnete rahvusvahelist poliitikat on ennekõike iseloomustanud püüd järjest suuremale avatusele ja majandusvabadusele. Seda on saatnud Aasia majandusliku võimsuse kasv ning suurenev poliitiline rivaliteet USA ja Euroopaga. Revanšistlik Venemaa püüab majanduslike suurjõudude vahelist rivaliteeti ära kasutades suurendada oma mõjuvõimu. Globaalse majanduse haavatavust kogenud USA, Euroopa ja Hiina on püüdlemas nii olulisemate majandussisendite kui ka tootmisvõimsuste tagamisel suurema strateegilise autonoomia poole.
#000858
Oleme sisenemas uude multipolaarsesse maailma, mille majanduselu ja ökoloogiliste probleemide lahendamise korda ning rahvusvahelisi suhteid iseloomustavaid reegleid on veel keeruline detailides ette kujutada. Juhul kui USA, Hiina, Euroopa või ka globaalsetest kliimaeesmärkidest tugevasti mõjutatud fossiilseid kütuseid eksportivad riigid peaksid majandusliku ja geopoliitilise tasakaalu muutumisega seoses asuma ühepoolselt kaubavahetusele ja/või kapitali liikumisele piiranguid seadma, on küllalt tõenäoline, et kogu rahvusvaheline kaubavahetuse režiim muutub oluliselt. Suuremate regionaalsete kaubandusblokkide sees, sh Euroopas ja Aasias, võib säilida suhteliselt vaba ärikeskkond, kuid kaubandusblokkide vahelistes majandussuhetes ei saa välistada piirangute ja poliitiliste riskide kasvu. Eeltoodu võib omakorda kaasa tuua vajaduse uuteks kokkulepeteks nii rahvusvahelises majandus- ja kliimakoostöös kui ka julgeolekuarhitektuuris.
#000859
Eesti biomajanduse väiksem konkurentsi­võime on suuresti seletatav meie eksporttoodete vähesema keerukusega võrreldes Põhjamaadega.
#000860
Lähiaastatel on kindlasti väga oluline jälgida, milliseks kujuneb rohepöörde ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu mõju riikide geopoliitilisele kaalukusele. Mil määral kandub USA ja Hiina majanduslik ja geopoliitiline vastasseis üle Euroopa Liidu ja Hiina majandussuhetesse? Milliseks kujunevad omavahelised suhted Euroopa, Hiina ja Venemaa kolmikus? Milliseks kujuneb multilateraalsete koostööorganisatsioonide kaal ja roll maailmas?
#000861
Nii kliima, keskkonna kui ka majanduse tulevikuväljavaated sõltuvad suurel määral riikide ja ettevõtete rühmade, aga ka põlvkondade omavahelisest koostöövalmidusest ja suutlikkusest kehtestada kõikidele osalistele kasulikke reegleid. Siinse stsenaariumianalüüsi üheks põhiteljeks on seetõttu valitud biomajanduse üleilmse avatuse – piirkondliku kogukonnastumise mõõde. Sellel teljel on üleilmse avatud koostöö alternatiiviks maailmajagudevaheline ja -sisene kasvav rivaliteet, mis toob kaasa kogukondlike vajaduste esiplaanile seadmise nii maailmajagude, Euroopa siseturu kui ka rahvusriikide tasemel.
#000862
Maailmamajanduse arengut on alates 18. sajandi lõpus alguse saanud tööstusrevolutsioonist kandnud viis järjestikust tehnoloogilis-majanduslikku paradigmat. Igaühele neist on pannud aluse revolutsiooniliselt uued tehnoloogiad, sellel põhinev uus taristu, institutsioonid ja elustiiliid.
#000863
Stsenaariumianalüüsi tehnoloogilise arengu teljel viitab biorevolutsioon arengusuunale, kus radikaalselt uued biotehnoloogialahendused ja neid toetav taristu saavad järgmise tehnoloogilis-majan­dusliku paradigma ning sotsio-tehniliste süsteemide (energiasüsteemi, toidusüsteemi jms) muutuste üheks keskseks aluseks. Biorevolutsioonile vastandub biotehnoloogia märksa rahulikum evolutsiooniline areng, kus majandus- ja elukeskkonda põhjapanevalt muutvaid biotehnoloogialahendusi tekib vähe või on nende kasutuselevõtt ühiskondlike hoiakute, õigusaktide, kokkulepetega vms tugevalt piiratud.
#000864
Neist kahest peamisest teljest moodustub stsenaariumianalüüsi maatriks, millel vaatleme lähemalt nelja erinevat stsenaariumit (joonis 2).
#000865
Joonis 2. Eesti biomajanduse stsenaariumianalüüsi maatriks
#000866
1. stsenaarium. Turvalist iseolemist tagav biomajandus
#000867
Rahvusvaheline ebakindlus on toonud endaga kaasa üleilmastumise pidurdumise, maailma jagunemise piirkondlikeks blokkideks ning nendevahelise kasvava konkurentsi ja vastandumise. Vastastikuse usalduse puudumine pärsib rahvusvahelist poliitilist, kliima- ja majanduskoostööd. Varasemale üleilmastumisajastule omase spetsialiseerumise ning kaupade ja teenuste rahvusvahelise vahetuse asemel on juhtimisotsustes kesksel kohal usaldamatus, ressursikonkurents, iseolemine ning ise hakkama saamine.
#000868
Sellises keskkonnas on pidurdunud ka rahvusvahelised investeeringud ning koostöö uute biotehnoloogiate ja biomajandustoodete arengu nimel. Pigem püütakse tulla toime olemasolevate võimete peenhäälestamise ja bioressursi tõhusama kasutamise abil, toetudes ringbiomajanduse põhimõtetele. Eesti biomassil põhinev biomajandus jääb pigem traditsiooniliseks Eesti siseturule või lähipiirkonna turgudele keskendunud tegevusalaks.
#000869
Soov tagada isevarustatuse võime sunnib hoidma laia tooteportfelli (sh toiduainete valdkonnas isegi laiendama), samal ajal kui majandustegevuse tõhus korraldus eeldaks spetsialiseerumist ja palju suuremat tootmismahtu. See toetab omakorda klassikalise maaelu (metsandus, põllumajandus) mitmekesistumist ning osaajaga töötamise kui elukorralduse kinnistumist. Kapitalimahukamatel aladel (nt puidu keemiline väärindamine, piima väärindamise uued suunad, (bio)farmaatsiatööstus, fossiilse toorme asendamine keemiatööstuses) tegutsema hakkamiseks napib nii kohalikku kui ka rahvusvahelist investeerimiskapitali.
#000870
Eesti biomajanduse keskne arengusuund on kohaliku bioressursi kasutuse peenhäälestamine. Eesti jätkab biomassi peamiselt loomse (toit ja sööt), mehhaanilise (puit) ja energeetilise (jäätmed, puit) väärindamise teed. Sel alal aitavad protsesse tõhusamaks muuta (sh parem planeerimine, ressursside juhtimine) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) lahendused. Tööstuse ja tarneahelate digitaliseerimine ja imporditavate keskkonnasäästlike tehnoloogiate kasutuselevõtt on tootlikkuse kasvu põhiallikad.
#000871
2. stsenaarium. Eesti üleilmastunud ja traditsioonilises biomajanduses
#000872
Maailm on küll avatud koostööle ja kaubavahetusele, kuid liigub kliimaeesmärke toetava rohepöörde alal edasi eri kiirustel. Osa riike on tugevas rajasõltuvuses kas fossiilkütuste ekspordist või muust suure keskkonnajalajäljega majandustegevustest ning ei leia sellega seotud probleemidele kiireid lahendusi. Majandus- ja keskkonna­eesmärkide vahel habrast tasakaalu otsides kaldutakse eelistama majanduskasvu, lootes, et see toob omakorda lahendused keskkonna- ja ühiskondlikele katsumustele.
#000873
Euroopa on jõudnud tänu pika aja vältel keskkonna- ja energiatehnoloogiasse tehtud investeeringutele üheks põhiliseks rohepööret toetavate tehnoloogiate arendajaks Aasia kõrval. 2030. aastaks on ilmne, et rohepööre, puhas tehnoloogia (cleantech) ja IKT-lahendused panevad aluse järgmisele tehnoloogilis-majanduslikule paradigmale.
#000874
Eesti biomajanduse keskne arengusuund on spetsialiseerumine keerukamatele (suurema lisandväärtusega) toodetele ning digi- ja rohepöördega seotud investeeringute suunamine biomajanduse seniste olulisimate tegevusalade – toiduainete ja jookide ning puittoodete tootmise – konkurentsivõime hoidmisse ja suurendamisse. Eesti biomajanduse tegevusalade struktuuri ja liikumist suurema lisandväärtusega toodete poole mõjutavad ennekõike rahvusvahelise turunõudluse muutused ning Eesti tööstuse konkurentsivõime eksporditurgudel, sh võime kasvatada tootlikkust laialdaselt teadaolevate maaharimisviiside, bioressursi hankimise ja töötlemise tehnoloogiate raames.
#000875
Pikemaajalise strateegia keskne fookus on uute, keerukamate ja kohalikust toormest sõltumatute tegevusalade väljaarendamisel. Eestile pakuvad oma perifeerset logistilist asukohta arvestades erilist huvi biomajanduse sellised tegevusalad, kus on võimalik suhteliselt lihtsasti transportida nii importsisendeid kui ka eksporttoodangut. See tähendab Taani, Iirimaa ja teiste väikeriikide eeskujul eelkõige teadusmahuka biofarmaatsiatööstuse, suure lisandväärtusega biokeemia jmt arendamist.
#000876
Põhjamaade eeskujul pakub Eesti ettevõtjatele huvi ja on maailmas kasvamiseks oluline ka selliste ärimudelite arendamine, kus uue ettevõtmisega (nt puidust tehasemajade tootmine, toidu-biotehnoloogiasektor) seotud pädevus ja ekspordivõimekus töötatakse küll välja kohaliku toorme baasilt Eestis, kuid äritegevuse edasiseks kasvatamiseks paigutatakse tehnoloogiad ja tootmisüksused peamise toorme ja/või põhiliste sihtturgude lähedusse.
#000877
3. stsenaarium. Oma koht biorevolutsioonist raputatud üleilmses majanduses
#000878
Covid-19 pandeemia suhteliselt kiire ja edukas lahendamine on võimendanud ühiskonnas usku teadusesse ja innovatsiooni ning andnud tõuke suuremahulistele investeeringutele bioteadustesse ja -tehnoloogiasse. Põhjapanevaid läbimurdeid bioteadustes ja tehnoloogias, mis avardavad inimkonna arusaama bioloogiast ning annavad võimaluse elusorganisme n-ö programmeerida, saab nende võimaliku majandusliku ja ühiskondliku mõju poolest võrrelda 1970. aastatel loodud esimeste Inteli mikroprotsessoritega, mis panid aluse tänapäevasele personaalarvutite ajastule.
#000879
Suurriikide kliimapöörde juhtfiguurid ning kliimamuutustega kohanemise riiklikud ja rahvusvahelised visioonid ja kokkulepped panevad suure rõhu tehnoloogiale ja innovatsioonile kui kliimamuutuste pidurdamise peamisele tööriistale. See kinnistab lootuse ja arusaama, et tehnoloogiline progress aitab üksteisest lahutada majanduskasvu ning kasvuhoonegaaside heidete kasvu ning inimkond suudab asuda otsustavalt rohelise majanduskasvu teele.
#000880
Uue tehnoloogiaga seotud uued ja põhiosas reguleerimata turud pakuvad ootamatuid ja vastuolulisi tehnoloogilisi lahendusi ja arenguvõimalusi, muu hulgas fossiilse toorme asendamiseks ja võitluses kliimamuutustega. Ebaühtlane tehnoloogiline ja majandusareng tekitab uusi, senisest erinevaid võitjaid ja mahajääjaid.
#000881
Eesti biomajanduse keskne arengusuund on biorevolutsioonist inspireeritud uudsete tehnoloogiliste võimete ja toodete arendamine ja võimalikult varajane kasutuselevõtt. Eesti ei suuda uute baastehnoloogiate arendamises võistelda suurriikidega. Biorevolutsiooni ulatuslikkuse tõttu on tehnoloogiline spetsialiseerumine keeruline. Eesti laiendab bioteadustesse tehtavate investeeringute, avatud ja väleda katsetamise abil oma biotehnoloogiaalast innovatsioonivõimekust. See loob eeldused uutes, kiiresti kasvavates tehnoloogia- ja majandusharudes tegutsemiseks, nt uudsete biotehnoloogia lahenduste arendamine (nt DNA sünteesimine, rakuvabrikud) või sisenemine uudsetesse biomaterjalide, terviseedendamise ja toidu tootmisega seotud tooterühmadesse.
#000882
4. stsenaarium. Keskkonnateadlik ja kogukondlik kohanemine biorevolutsiooniga
#000883
Üleilmne biorevolutsioon on toonud kaasa põhjapanevaid muutusi ühiskonna senises tehnoloogilises baasis. See võimaldab korraldada ümber sisuliselt kogu majanduse, sealhulgas asendada suurem osa fossiilsest toormest kestlikuma biotoormega selleks, et tulla toime kliimamuutustega ning säilitada bioloogiline mitmekesisus, samuti teha võimalikuks personaalne lähenemine toidule ja meditsiinile.
#000884
Samal ajal on aga seoses erakordsete loodusnähtuste sagenemisega maailmas ja põlvkondade vahetumisega ennekõike Euroopas ja ka Eestis tõusnud ühiskondlike väärtushinnangute seas avatuse ja üleilmsuse kõrval esile ka kestlikkuse, elurikkuse ja looduse väärtustamine. Selle tulemusena püütakse ohjata ka biorevolutsiooni levikut, hoides looduslikkust hinnas nii toiduainetootmisel kui ka biomassi enda kasvatamisel metsanduses, põllumajanduses ja vesiviljeluses.
#000885
Biorevolutsiooniga kaasnevate uute võimaluste kasutuselevõtu kese on eeskätt meditsiini-, materjali- ja energeetikasektoris. Toidusüsteemis ja looduskeskkonnas on ülekaalus kohalikkus, vastutustundlikkus, mahedus ja tervislikkus. Toidusüsteemis on biotehnoloogiliste läbimurrete kasutuselevõtu suhtes valdav pigem ühiskondlik ettevaatlikkus, ent leidub ka nišitooteid (nt laboris kultiveeritud liha, mullavaba vertikaalne põllumajandus linnades jms) ja on olemas nende üleilmne turg, sealhulgas metsanduse ja toidusüsteemi jääkide ja kaassaaduste kasutamine muudes sektorites.
#000886
Biotehnoloogia­lahendused ja neid toetav taristu saavad energia- ja toidusüsteemi muutuste aluseks.
#000887
Eesti biomajanduse keskseks arengusuunaks on fookustatud panustamine nii biotehnoloogia kui ka infotehnoloogia arengusse, et kiirendada fossiilse toorme ja materjalide asendamist biopõhiste lahendustega ning tõhustada kohaliku biomassi kestlikku kasutamist, sh ökosüsteemide hoidmist. Infotehnoloogia kompetentside baasil töötatakse välja lahendusi kogukondlike toidu- ja energiasüsteemide tõhususe ja kestlikkuse tagamiseks.
#000888
Arengustsenaariumite analüüsis on kirjeldatud nelja suunda, kuhu Eesti biomajandus võib sõltuvalt väliskeskkonnast eelolevatel kümnenditel liikuda. Samas ei tea me veel praegu, kui kiireks osutub biotehnoloogia kasutuselevõtt ning milliseks kujunevad eelolevatel kümnenditel maailmas kliimaneutraalsuse, elurikkuse säilitamise ja majanduskokkulepped. Seetõttu poleks õige püüda siinkohal otsustada, millise stsenaariumi teostumist me ennekõike eelistaksime. Stsenaariumite eesmärk on luua strateegilist planeerimist toetav tõenäolisi üleilmseid trende süstematiseeriv raamistik, mis aitab Eesti biomajandusel tulla säilenõtkelt toime väga erinevates maailmades. Selline käsitlus aitab tagada, et lähiajal maakasutuses, tehnoloogilistes investeeringutes, keskkonnaregulatsioonides jms tehtavad valikud ei piira võimetekohast edenemist. Biorevolutsiooni realiseerudes võime leida mitmetele praegustele parimatele biomassi väärindamise tehnoloogiatele ja biomassi kasutamise väärtusahelatele nii keskkonnahoiu kui ka majanduse vaates paremaid alternatiive.
#000889
Tabel 1 võtab stsenaariumite alusel kokku Eesti biomajanduse lisandväärtuse suurendamise põhivõimalused. Analüüsides Eesti biomajanduse oodatavat panust sotsiaal-majanduslikku arengusse, lähtume sellest, kui tõenäoline on selles stsenaariumis Eesti tegutsema asumine uutes, keerukamate toodete rühmades, sh puidu keemilise töötlemise, biofarmaatsiatoodete ning taimsel toormel põhinevate uute toiduainete ja materjalide, samuti biomajandust toetavate IKT-lahenduste valdkonnas. Peale selle tõstame stsenaariumite alusel esile keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisega seotud kesksed aspektid.
#000890
Tabel 1. Eesti biomajanduse arengustsenaariumid 2030–2050
#000891
Need neli stsenaariumit erinevad üksteisest väliskeskkonna poolest, milles Eesti teeb oma biomajanduse arendamise valikuid. Igal stsenaariumil on ühtlasi täiesti oma keskne arenguloogika ning kõik need toovad kaasa maakasutuse, lisandväärtuse kasvu ja teiste näitajate osas väga erinevad tulemused.
#000892
Järgnevalt nimetame peamised strateegilised läbilöögisuunad, mis võimaldavad Eesti biomajandusel edukalt areneda mistahes oludes.
#000893
I Spetsialiseerumine keerukamatele majandustegevustele ja sõltuvuse vähendamine kohalikust toormest
#000894
Tõsta keerukamate toodete osakaalu ekspordis
#000895
Selleks et Eesti tööjõu tootlikkus ja elatustase läheneksid Põhjamaade või Saksamaa omale, peab tuntavalt kasvama keerukamate toodete osakaal Eesti ekspordis, sh biomajanduses. Eesti biomajanduse kontekstis on selleks eeldatavasti vajalikud miljarditesse eurodesse ulatuvad investeeringud puidu keemilise töötlemisse, biofarmaatsiatööstusse, biomajandust toetavatesse IKT-lahendustesse ja masinatesse.
#000896
Edukas tegutsema asumine ressursi- ja tööjõumahukatel tegevusaladel, näiteks tekstiili- ja rõivatööstuses, on seevastu Eesti elatustaseme oodatavat tõusu arvestades järjest vähem tõenäoline. Kliimaeesmärgid ning ressursikonkurents puidu keemilise ja biotehnoloogilise töötlemise alal eeldatavasti kahandavad samuti puidu kasutamist elektri- ja soojusenergia tootmiseks.
#000897
Puidu keemilise töötlemise või biofarmaatsiatööstuse arendamine on väga kapitalimahukas: sedalaadi investeeringute maht on suurusjärgus 1 miljard eurot projekti kohta. Soome ja Rootsi näitel ei rahasta ettevõtted selliseid projekte enamasti mitte üksinda oma vabadest vahenditest, vaid kaasavad rahvusvahelisi pankade sündikaate, riiklikke ekspordi krediteerimise fonde jt osalisi (vt nt Metsa Group 2021).
#000898
Eesti majanduse struktuurimuutuste kiirendamiseks ja uutele turgudele juurdepääsu loomiseks on samamoodi ülitähtsal kohal välismaiste otseinvesteeringute proaktiivne kaasamine nii Lääne-Euroopast, USAst kui ka kiiresti arenevast Aasiast. Koos tootmismahu ja toodete keerukuse suurenemisega peab ühtlasi vähenema sõltuvus kohalikust toormest. See võib olenevalt tegevusalast tähendada nii imporditud toorme ja komponentide osatähtsuse kasvu kui ka tootmise paigutamist Eestist väljapoole, toorme ja/või peamiste sihtturgude lähedusse.
#000899
Biomajanduse arengut toetavate spetsialiseeritud tarnijate (sh IKT ja elektroonika, masinad, keemiatooted, biotehnoloogia vahetooted ja tehnoloogiad) arendamine on üleilmastunud majanduses isegi paremate tulevikuväljavaadetega kui biomassi vahetu väärindamine.
#000900
Toiduainetootmine, puidu töötlemine ja muud biomajanduse traditsioonilised valdkonnad ei arenda mitte ise tehnoloogiat, vaid sõltuvad suurel määral spetsialiseeritud tarnijate arendatavast tehnoloogiast ja sisseseadest. Selliste toetavate ettevõtete kohalolek annab toidu- ja puittoodete tootjatele muu hulgas suure konkurentsieelise. Neil tehnoloogia­mahukatel tegevusaladel on äritegevus harilikult lihtsamini laiendatav ja suurema tootlikkusega.
#000901
Biomajanduse arengu toetamisega seotud tehnoloogilisi konkurentsieeliseid tasub esmajärjekorras otsida kiiresti arenevatest pilvarvutuse, masinõppe ja tehisintellekti valdkondadest. Need on madalama sisenemisbarjääri ja suure potentsiaaliga alad, kus Eesti ettevõtetel on võimalik iseseisvalt edu saavutada.
#000902
Spetsialiseeritud toiduainetootmise ja puidutöötlemisseadmete tootmist jmt iseloomustavad teisalt järjest aeglasem tehnoloogiline areng ning kasvav mastaabimahukus. Sellistesse väljakujunenud valdkondadesse sisenejatel on kasulik mõelda välisinvesteeringute kaasamisele ning liitumistele ja ülevõtmistele.
#000903
II Biorevolutsioon ja osalemine tärkava uue majanduse eesliinil
#000904
Eesti teadus ja kõrgharidus peavad absoluutse miinimumina järgima bioteaduste ja tehnoloogiate eesliinil toimuvat ning arendama võimeid, mis lubavad mujal loodud tehnoloogiaid kiirelt kasutusele võtta, testida ja edasi arendada. Eesti biotehnoloogia sektori võimalikule tööjõuvajadusele hinnangu andmiseks on asjakohane võrdlus praeguse IKT sektoriga. Seal töötab ligikaudu 30 000 inimest, kelle loova tegevuse tulemusena on sündinud rohkem kui üks miljardi eurose turuväärtusega ettevõte.
#000905
Tärkava uue biotehnoloogiamahuka majanduse ülesehitamiseks on tööjõu pakkumise suurendamise kõrval vaja tagada rakendusuuringute rahastamine. Lisaks on tarvilik riskikapitali kättesaadavus end juba tõestavatele kodu- ja välismaistele iduettevõtetele, kes on valmis paigutama arvestatava osa oma tegevusest Eestisse. Biotehnoloogia teadus- ja kapitalimahukus on aga IKT sektorist märkimisväärselt suurem.
#000906
Mahukamate teadus- ja tehnoloogiainvesteeringute jaoks tuleb Eestil otsida strateegilist partnerlust tehnoloogia eesliinil olevate riikidega. Piiratud ressursid ei võimalda väikeriikidel konkureerida suurriikidega teadus- ja arendustegevuses, mis on vajalik biorevolutsioonile alust panevate baastehnoloogiate arendamiseks. Kuna varajase faasi investeeringud biorevolutsiooniga seotud uutesse baastehnoloogiatesse on Eesti ja ka Põhjamaade ettevõtete jaoks kaugelt liiga riskantsed, on omal kohal riskide jagamine riigiga.
#000907
Singapuri biotehnoloogiastrateegia näitel eeldab isegi välisinvesteeringupõhise biotehnoloogiastrateegia kasutamine avaliku ja erasektori üksteist täiendavaid investeeringuid, mille maht ulatub kümmekonna aasta jooksul miljarditesse eurodesse (vt nt Finegold et al. 2004).
#000908
III. Avatud ja usaldusväärne rahvusvaheline majanduskeskkond
#000909
Eestile on toimiva koostöö hoidmine ja arendamine Põhjamaade ja Saksamaa, Poola ja Baltimaadega nii vastastikuse turgudele juurdepääsu tagamise, (bio)majanduse varustuskindluse kui ka energiaturvalisuse ja investeeringute kaitse vaates hädavajalik. See tagab Eesti ettevõtetele juurdepääsu arvestatava suurusega turule ning võimaluse importida neid biomajanduse tooteid või tehnoloogiaid, mida pole ise kodumaal toota võimalik või otstarbekas.
#000910
Eestile on äärmiselt tähtis rääkida Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu aktiivselt kaasa kliimaeesmärke, biotehnoloogiat ja (bio)majandust puudutavate rahvusvaheliste kokkulepete, standardite ja arengusuundade kujundamises. Euroopa riigid on hoidnud biotehnoloogia kasutuselevõtul seni paljudest suurriikidest märksa konservatiivsemat joont ning Euroopa püüab ka rohepöördega seoses positsioneerida end eestvedaja rolli. Samas kulgeb paljude valdkondade areng Euroopas ja maailmas Eestist sõltumatult. See loob keskkonna, kus Eesti peaks olema valmis võtma täiesti uudsed tehnoloogiad kiiresti kasutusele näiteks tervishoius, toiduaine- ja nüüdisaegsete biomaterjalide tootmises.
#000911
Teie arvamus on meile oluline, jagage seda meiega!Nimi*E-post*
Annan Riigikogu Kantseleile nõusoleku oma isikuandmete töötlemiseks.
Teie isikuandmed on kaitstud. Loe lähemalt
#000914