Miks ei saanud esimese maapäeva ennustused tõeks? See on keeruline
#000000
Esimene maapäev oli revolutsiooniline. Seda võib tänapäeval olla raske ette kujutada, kuna meid pommitavad jätkusuutlikkuse nõudmised aastaringselt. Kuid alles 46 aastat tagasi protesteeris umbes 20 miljonit ameeriklast ja nõudis, et valitsus ohjeldaks reostust, kaitseks elusloodust ja loodusressursse.
#000001
Keskkonnateadlased juhtisid liikumist, ennustades jahutavat tulevikku - et ülerahvastatus põhjustaks kogu maailmas näljahäda; reostus varjaks linnad ja tapaks tuhandeid; massiline väljasuremine oli meie ees; nafta- ja mineraalivarud hakkasid otsa saama. Peaaegu kõik need ennustused nägid ette hukkamõistu aastaks 2000 - mida me nüüd oleme kaugel. Kuigi keskkonnaküsimused valitsevad endiselt, ei ole 46 aastat tagasi ennustatud äärmuslikud tingimused enamasti veel teostunud.
#000003
Nendel “ebaõnnestunud ennustustel” on lihtne nalja visata - seda teevad paljud keskkonnaskeptikud. Need kriitikud ei ole täiesti valed; mõned ajastu ennustused põhinesid ekslikul loogikal. Kuid teistel ei õnnestunud tõeks saada, kuna ennustused ise muutsid ajaloo kulgu.
#000004
Paljud ajastu valed ennustused keskendusid ressursside nappusele - nafta, mineraalid, toit -, kuid võib-olla kõige kuulsam oli kümme aastat pärast esimest maapäeva, kui teadlane ja majandusteadlane tegi avaliku panuse, mis elab täna keskkonnateemalises diskursuses.
#000005
Teadlane oli sõnavõtnud bioloog Paul Ehrlich, kelle liblikate populatsiooni dünaamika uuringud viisid ta dramaatilise järelduseni: et inimpopulatsioon on liiga suur ja peagi riisub ressursside maailm, põhjustades massilist nälga.
#000006
Need kaks ei kohtunud ega arutanud kunagi isiklikult. Kuid 1980. aastal vaidlustas Simon Ehrlichi teadusajakirja lehtedes kihlveo vastu ja Ehrlich võttis selle vastu. Bioloog valis välja viis toorest mineraali - kroomi, vaske, niklit, tina ja volframi - ning märkis, kui palju igaüks neist võiks osta 200 dollari eest. Kui tema ennustus oli õige ja ressursid kasvasid vähe, peaksid 10 aasta pärast mineraalid kallimaks muutuma; kui Simonil oli õigus, peaksid need maksma vähem. Kaotaja maksaks vahe.
#000008
1990. aasta oktoobris, kümme aastat hiljem, sai Simon Ehrlichilt tšeki 576, 07 dollari eest. Kõigil viiel mineraalil oli hind langenud. Siimon ja tema usk turule olid võidukad.
#000009
Sarnased mustrid esinevad ka mineraalidega nagu vask, üks Ehrlichi valikutest tema panuse kohta Siimoniga. Panustamise ajal oli vase hind tõusuteel ja selle tulemusel asusid mõned investorid vase tootmisele, suurendades pakkumist, ütles Sabin. Siis, 1977. aastal, panid GE ja Bell oma esimesed fiiberoptilised telefoniliinid, mis sisaldavad rohkem teavet kui vasktraat. Uus tehnoloogia levis läbi 1980. aastate - ja Simon-Ehrlichi panuse lõpuks oli nõudlus vaske, nagu ka selle hind, vähenenud.
#000012
Igal kihlvedude mineraalil on oma lugu, ütleb Sabin, ja paljud kaasavad inimesi. Rahvusvaheline tinakartell kukkus kokku, mis tõi kaasa tinahindade languse. Teiste metallide abil lahendati streigid ja ametiühingute vastupanu ning hinnad langesid.
#000013
Ehrlichil oli kasvava elanikkonna osas õigus, kuid mitte massilise nälja pärast. Nälg ja nälg jätkuvad kogu maailmas, kuid mitte äärmustesse, mida ta ennustas. Põhjuseks on roheline revolutsioon, mis algas aastakümneid enne esimest maapäeva Mehhikos ja sai tõesti auru just siis, kui Ehrlich oma ennustusi tegi.
#000015
1940ndatel importis Mehhiko poole elanikkonna toitmiseks vajalikest teraviljadest. Selle valitsus kartis toidunappust ja näljahäda - need hirmud kutsusid esile põllumajandusliku revolutsiooni.
#000016
Mehhiko põllumajandusministeerium ühendas Rockefelleri fondi, et importida probleemi lahendamiseks Ameerika biolooge, kellest üks oli Norman Borlaug. Mitme aastakümne jooksul kasutas Borlaug selektiivset aretust, et luua suuremate tuumade ja väiksemate vartega nisatüvesid, mis võiksid toota rohkem inimesi aakri kohta; sarnaseid tehnikaid rakendati ka riisi puhul. Selle tulemusel kahekordistus nisu saagikus Pakistanis ja Indias 1980. aastaks ning vaesuse määr vähenes poole võrra ka siis, kui inimeste arv suurenes. 1963. aastaks eksportis Mehhiko nisu importimise asemel nisu.
#000017
Lõppkokkuvõttes ei saanud Ehrlichi ja teiste ennustused meie kasvava elanikkonna toitmise kohta tõeks; inimlik leidlikkus leidis tee. Kuid isegi Borlaug tunnistas, et saagikuse suurendamine ei oleks püsiv lahendus.
#000018
„Roheline revolutsioon on võitnud nälja ja ilmajäetuse vastu võitlevas sõjas ajutise edu; see on andnud inimesele hingamisruumi, "ütles Borlaug pärast Nobeli rahupreemia saamist 1970. aastal peetud kõnes." Kuid ka inimeste reproduktsiooni hirmutavat jõudu tuleb ohjeldada; vastasel juhul on rohelise revolutsiooni edu ainult lühiajaline. ”
#000019
Esimese maapäeva paiku tegid keskkonnateadlased reostuse kohta hirmutavaid ennustusi. "Kümne aasta jooksul peavad linnaelanikud õhusaaste üleelamiseks kandma gaasimaske, " teatas ajakiri Life 1970. "Lämmastiku kogunemise praeguse kiiruse juures on vaid aja küsimus, enne kui valgus atmosfäärist välja filtreeritakse ja ükski meie maast ei ole kasutatav, ”ütles ökoloog Kenneth Watt.
#000020
Need ennustused ei läinud teoks, kuid mitte majanduslike stiimulite tõttu. Kui sünteetiline pestitsiid DDT põhjustas linnupopulatsioonide vähenemise, nagu Rachel Carson Silent Springis dokumenteeris, puudusid turusuundumused selle suundumuse muutmiseks. Pliimürgituse või astma suurenemine loob turu ravimitele ja ravile, kuid mitte neid põhjustavate saasteainete vähendamiseks.
#000021
Ja nii, et esimesel maapäeval protesteerisid tänavatel naftareostuse, elektrijaamade reostuse, pestitsiidide ja prügi vastu võidelnud inimesed. Valitsus reageeris avalikkuse pahameelele, aktivismile ja ajastu kollektiivsetele ennustustele, luues meie kõige võimsamad keskkonnaalased seadused - puhta õhu seadus, puhta vee seadus, ohustatud liikide seadus jt.
#000022
„Huvitaval kombel [ajastu ennustustega] seotud muretundmine, kriisitunne, agitatsioon ja poliitiline mobilisatsioon ei mõjutanud mitte energia ega maavarade tootmist, vaid reostuse kontrolli, “ ütleb Sabin. "Ehrlichi-sugused inimesed jagasid nägemust, et meie valitud tee polnud hea, et see suundus kriisi poole - see andis energiat ja tuge seadusandlusele."
#000023
Ja määrused on toiminud. Pärast DDT keelustamist 1972. aastal taastusid kiilaskotkaste ja muude lindude populatsioonid. Lämmastikdioksiidi ja tahkete osakeste saastamist käsitlevad määrused on parandanud linnade õhukvaliteeti koos laste kopsu arenguga. 1970. aastate lõpus oli 88 protsendil Ameerika lastest kõrgenenud pliisisaldus veres; Pärast pliibensiini järkjärgulist kaotamist langes see arv vähem kui 1 protsendini.
#000024
Saasteained põhjustavad jätkuvalt probleeme; Flinti kohutav pliimürgituse juhtum näitab, et määrused ei ole täiuslikud lahendused. Kuid need ennustused ja sellest tulenev aktivism esimese Maapäeva jooksul ajendasid muutusi.
#000025
"Oluline on tunnistada, et varasemate ja praeguste ennustuste vahel on seos, " ütleb Sabin. "Nad aitasid ekstreemsuste dünaamikat toita, mõlemad pooled üksteist peesitades."
#000027
See ilmneb kliimamuutuste arutelu kõige valjemates osades. Ühel pool olevad äärmuslased on kindlad, et maailm lõpeb; äärmuslased teiselt poolt on kindlad, et kõik on korras ja kliimamuutused on vandenõu.
#000028
Tõde on keerulisem. Kliimamuutused ei hävita planeeti, ehkki see muudab keskkonda, millega oleme harjunud, viisil, mida me ei oska ennustada, ja sellel võivad olla tõsised tagajärjed. Ja mineviku ebaõnnestunud ennustuste relvastamine, et õigustada kliimaprobleemide turule jätmist, on petlik. Kui me ei tegutse, kuna eelmine ennustus "nurjus", seisame silmitsi mitmesuguste inimkannatustega, mis tabavad kõige vaesemaid ja ebasoodsamas olukorras olevaid inimesi.
#000029
Seal on veel üks kääbusplaneet, mis on möödunud Pluutost, ja võib-olla ka hiiglane, kivine
#000035
Mitte kunagi varem nähtud fotod, mis on tehtud 50 aastat tagasi Kuuba sissetungi ettevalmistamise ajal
#000037
Burgessi kilda: evolutsiooni suur pauk
#000039