Koeru kiriku krutsifiks on omistatud Christian Ackermannile stiilianalüüsi järgi. Kristuse kuju on äärmiselt meisterlikult nikerdatud, seda nii üldvormi kui ka detailide tasandil.
#000001
Koeru krutsifiks on üks Ackermanni paremaid töid, mis valmis tõenäoliselt 1690. aastate teisel poolel
#000002
Millega võiks Koeru krutsifiksi võrrelda?
#000003
Koeru kiriku krutsifiksi võiks võrrelda kahe ristilöödud Kristuse kujuga. Esiteks, Hageri kiriku altariseina algse kesktahvli Kolgata-grupis oleva Ristilöödu kujuga, mille Ackermann valmistas tõenäoliselt 1680. aastate esimesel poolel. Teiseks, Eesti Kunstimuuseumis seni küsimärgiga Ackermannile atribueeritud krutsifiksiga, mille esialgne asukoht on teadmata ja mis lõikejoone teravuse järgi otsustades pärineb meistri hilisemast loomeperioodist ehk 18. sajandi algusest.
#000004
Peaaegu elusuurustest ristilöödud Kristuste kujudest tuleks Koeru krutsifiksi võrrelda ennekõike Kullamaa kiriku Kolgata-gruppi kuuluva figuuriga, mis peaks kirjalike allikate põhjal olema Ackermanni töö 1682. aastast, ning samuti Tallinna toomkiriku võidukaare grupi Kristusega 1697. aastast, mis oli seni atribueeritud Ackermanni abilisele Hinrich Martensile.
#000005
Mis Koeru krutsifiksi juures kõige enam üllatab?
#000007
Kõige üllatavam on Koeru kiriku krutsifiksi – ristil surnud Kristuse kujutise – naturalistlikkus. Uuringute käigus tehtud värvisondaažidega avastati modelleeriv polükroomia – Kristuse nägu on maalitud nagu lõuendil portree.
#000008
Olles veendunud originaalvärvide heas seisukorras, otsustati 2020. aastal sekundaarsed viimistluskihid eemaldada ja eksponeerida skulptuur selle algsetes värvides. Valge monokroomne kattevärv peitis kahvatut modelleerivalt maalitud ihu, hõbedast niudevööd, pruune juukseid ja rohelist lüstertehnikas kaunistatud okaskrooni. Üllatuslikult tulid algselt mustaks värvitud risti otste tondodelt välja kõrgetasemelised nelja evangelisti kujutavad figuraalmaalingud, mis nii ikonograafiliselt kui ka teostuse kvaliteedilt on luterlikus kirikukunstis väga haruldased.
#000009
Lisaks selgus kunstnikukäekirja võrdlusest, et Tallinna Linnamuuseumi kogusse kuuluv lõuendalusel maal „Püha õhtusöömaaeg“ ja Koeru krutsifiksi ristipuu otste maalingud on sama kunstniku töö. Eestis ei ole olnud võimalik peaaegu ühtegi barokkmaali siduda kindla meistri nimega, veelgi vähem tõenäoline on leida kaks teost ühelt (tundmatult) kunstnikult ja neid omavahel seostada. Juba ühe autori kahe töö kokkuviimine on oluline ja meie barokset kunstipilti avardav leid.
#000010
Vaata blogist ka sissekannet uuringute kohta
#000013
Vaata blogist sissekannet krustifiksi kirjeldusest 1930. aastal
#000014
Vaata blogist sissekannet krutsifiksi avamisest: no 1
#000015
Vaata blogist sissekannet krutsifiksi avamisest: no 2
#000016
Vaata blogist sissekannet krutsifiksi avamisest: no 3
#000017
Vaata blogist sissekannet krutsifiksi avamisest: no 4
#000018
Vaata blogist sissekannet krutsifiksi avamisest: no 5
#000019
Vaata blogist sissekannet krutsifiksi avamisest: no 6
#000020
Vaata blogist sissekannet krutsifiksi avamisest: no 7
#000021
Vaata blogist sissekannet krutsifiksi avamisest: no 8
#000022