Keskkonnasäästuks tuleb korduvkasutatavatest nõudest süüa kümneid kordi
#000005
Selleks, et korduvkasutatavad nõud oleks avalikel üritustel ühekordselt kasutatavatest keskkonnasäästlikumad, tuleks neid taaskasutada võimalikult palju, mõnedel juhtudel sadu kordi.
#000007
Käesoleva aasta laulu- ja tantsupeol leidsid kasutust Eesti Pandipakendi korduvkasutatavad plastnõud, mida pesti tunnelpesumasinas kuni 90-kraadisel temperatuuril. Kokku oli suurüritusel kasutusel üle 100 000 sellise nõu. Pandipakend teatas varem, et taldrikuid, topse ja söögiriistu saab taaskasutada vähemalt sada korda.
#000008
"Korduvkasutatavate nõude puhul on peamine lisakeskkonnamõju allikaks nende kokku kogumine ja pesemine, mis on küllaltki energiamahukas. Ehk siis sõltub näiteks, kas pesu on korraldatud taastuvenergiapõhiselt ja kuidas on korraldatud nõude äravedu," ütles Moora ERR-ile. Nii paljude muutujate tõttu pole tema sõnul selget äratasuvuse rusikareeglit.
#000010
Küll aga toonitas Moora, et juhul kui korduvkasutatavad nõud asendavad ühekordset plasti ning transport ja pesu on korraldatud väikse süsinikujalajäljega, on korduvkasutatavad nõud kindlasti keskkonnasäästlikumad kui ühekordselt kasutatavad.
#000011
"Ühekorranõud lähevad materjalina ringlusesse, prügilasse või põletusse. Eestis valdavalt põletusse. Korduvkasutamine kindlasti vähendab tekkivate jäätmete kogust, kui võrrelda ühekorrapakenditega. Laulupeol nägime, et jäätmete kogus oli tänu korduvkasutatavatele nõudele tänavu väga palju väiksem," tõi Moora välja.
#000012
"Kui me aga nüüd vaatame, mida seal asendati, siis ma tahaks ikkagi loota, et valdavalt asendati plastist ühekordseid nõusid. Kui eeldame, et Pandipakend teeb seda keskkonnatõhusalt, võib öelda, et korduvkasutusnõude rakendamine sellistel suurtel üritustel nagu tantsu- ja laulupidu on kindlasti keskkonnahoidlikum lahendus kui ühekordsed pakendid," lisas ta.
#000013
Hoopis küsitavam on, kas korduvkasutusnõud asendavad tõhusalt paberit. "Kui me paberist nõusid asendame, peab kasutuskordade arv olema võimalikult suur. Varasemad uuringud on välja toonud, et korduvkasutusnõusid peaks kasutama 20–100 korda, enne kui nad korduvkasutamise käigus saavutatud kokkuhoiuga ära tasuvad," nentis Moora.
#000015
"Varasemad uuringud on rääkinud isegi 100–200 korrast. Seda eriti sellistel juhtudel, kui korduskasutatav plastnõu hakkab asendama pabertopse ja pabertaldrikuid. Ühekordsete pabernõude keskkonnamõju on selgelt väiksem kui ühekordsetel plastnõudel. Eelkõige tulekski sihtida ühekordse plasti asendamist," toonitas Moora.
#000016
Kindlasti ei ole korduvkasutusnõud tema sõnul säästlikud, kui neid kasutada ainult mõned korrad. Seeläbi toimib süsteem paremini nn kinnistes süsteemides. "Uuringud on näiteks välja toonud omamajapõhise süsteemiga restoranid ja suurüritused, kus tagasivõttu ja taaskasutust saab korraldada võimalikult efektiivselt," selgitas ekspert.
#000017
Teisisõnu peab võimalikult suur hulk korduvkasutatavaid nõusid hilisemaks kasutuseks tagasi tulema. Neid peab olema võimalikult lihtne transportida ja pesta. "Muidugi tuleb eeldada, et neid suurüritusi toimub päris palju ja seda topsi või taldrikut kasutatakse võimalikult palju kordi," selgitas Moora.
#000018
Plasti asendab kõige paremini plast
#000019
Kõige parem materjal korduvkasutatavate nõude jaoks, vähemalt suurürituste puhul, on Moora sõnul plast. "Tänasel päeval on toimunud korduvkasutatavate nõude materjalide arenduses väga palju uut ja sellest tulenevalt on välja töötatud erinevaid plasti liike, mis on kauakestvad, samuti kõrge temperatuuriga pestavad ja ei oma toiduga kokku puutudes mingisuguseid tervisemõjusid. See on kerge ja seda on lihtne vedada."
#000020
Veelgi paremini töötaks nõude taaskasutus Moora hinnangul aga siis, kui inimesed tooks suurüritustele kaasa enda isiklikud korduvkasutatavad nõud. "Sellisel juhul on kõige parem materjal metall, eelkõige roostevaba teras. See on kõige tervisesõbralikum, lihtsasti pestavam ja kõige kauem kasutatav," lausus teadlane.
#000021
"Muidugi massiüritustel on metalli kasutamine väga kallis ja metallist korduvkasutatava nõu tootmine ka üpris energiamahukas. Seda metallist nõud tuleks siis tõesti vähemalt üle 200 korra kindlasti kasutada, et tootmine ära tasuks," lisas ta.
#000022
Kokkuvõttes tulebki Moora sõnul vaadata süsteemi taha: mis asendab mida ja kui mitu korda. "Kui korduskasutust sundida kõiges alates võileivapaberist hamburgeriümbriseni, võib tekkida olukord, kui materjali kasutatakse ainult üksikud korrad. Siis ei ole see kindlasti keskkonnahoidlik," sõnas ekspert.
#000023
Ühtlasi peaks pesemine ja logistika tugineda võimalikult suures ulatuses taastuvenergiale. "Siis võib öelda, et tasub ära," võttis Moora kokku.
#000024
Tantsupeolised saavad tänavu toitu korduvkasutatavates nõudes
#000026
"Osoon": ühe korra nõude osas jätab riik palli tootjatele ja tarbijatele
#000027
Maa järgmine hiidmanner võib suuresti olla elukõlbmatu
#000028
Teadlane: vareslaste elu on linnas liiga mugavaks muutunud
#000030
Energiaagentuur ennustab fossiilkütustele väikest langust
#000032
Õhusaaste tõttu sureb Eestis enneaegselt tuhat inimest aastas
#000034
Itaalia teadlased: suur plaan Veneetsia päästmiseks muudab kanalid mülkaks
#000038
Kõige keskkonnasäästlikuma ostukoti valimine on arvatust keerukam
#000039
Buumi lõpp: ligi 95 protsenti NFT-dest on muutunud väärtusetuks
#000043
Doktoritöö: taimetoit jõudis eestimaalaste menüüsse pronksiajal
#000044
Vihmaussidel on põllusaagikusele suur tähtsus
#000045
Farmakoloog: multivitamiinid võib apteegis rahuga riiulile jätta
#000046
Puidu ahju ajamine päästab poliitikud, kuid mitte kliima
#000050
Suur analüüs: kas elektriauto ikka säästab kliimat?
#000051
Analüüs: biokütustest on kasu, kuniks mets püsti jääb
#000052
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000055
17 halli varjundit: kas mahetootmine on tavatootmisest keskkonnasõbralikum?
#000058
Bakalaureusetöö: Eesti kliimasse sobivat kvaliteetset ehitusmaterjali saab otse põllult
#000062
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000063
Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti päästa
#000064
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000065