UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Ühel päeval, olgu see 20 või 100 aasta pärast – kui inimkond vahepeal kuhugi tagasi ei lange – seisame silmitsi millegagi, mis on meist targem. Mida see kaasa toob? Selle üle arutleb ulmekirjanik Ats Miller tehisintellekti teemalise järjejutu viimases osas.
#000007
Kuid enne lubatagu veel üks kõrvalepõige – alati on kõigutamatult faktiresistentseid inimesi. Kusjuures tihti on need väliselt targad ja tihti ongi seda... mis ei takista neil olemast absoluutselt võimetud oma ninaotsast kaugemale nägema.
#000008
Kõige kuulsam on selles osas vast IBM-i presidendi Thomas Watsoni 1943. aastal tehtud ennustus, et maailmas on turgu viiele arvutile, ent tasub ette võtta mistahes viltuläinumate ennustuste list – telefone pole kellelgi vaja, on piisavalt jooksupoisse, inimesed ei hakka iial lendama, telekas on mõttetus ja internet ei huvita mõne aasta pärast enam kedagi. Selle nähtuse teine ots on kõik need idioodid, kes kuulutavad, et kuule, mul on laual arvuti – lubage naerda, kuidas see saab kunagi targaks minna...
#000009
Kummatigi on AGI-ga (üldtehisintellektiga) seonduv tõesti pisut eripärane, nii et teatud määral on mõistetav, miks paljudel selle juures aju blokeerub – inimene on tõusnud muust loodusest kõrgemale tänu intellektile. Me oleme kõigest muust elusast nii palju üle, et me isegi ei suuda enam ette kujutada, et selles osas võiks tekkida konkurents. Ja kuna vahe ka kõige targemate loomadega on nii tohutu, puudub meil ka igasugune kogemus ja võrdlusmaterjal teistsuguse intellektiga suhtlemisel. AGI on selles osas tõesti esmakordne, ainulaadne ja kõigest seniolnust põhimõtteliselt, kvalitatiivselt erinev väljakutse.
#000010
1. Võimalik on mitte midagi teha...
#000011
Esimene on tõesti passiivne kaasatriivimine: me lihtsalt laseme asjadel areneda... Hetkel ongi inimkond selle teguviisi valinud. Jah, natuke tegeletakse ka AI (tehisintellekti) ohutusega, aga kui kulutused sellele on kaks-kolm suurusjärku väiksemad arendusest, on praktikas tegu enesepettusega. Tõsi, probleem pole tõesti täna veel akuutne kah.
#000013
Eimidagitegemise alaliik on eneselohutus sofismidega, mis kõlab umbes nii, et vaadake, inimesed on sipelgatest palju intelligentsemad, aga meil pole kunagi vaja olnud kõiki sipelgaid tappa – miks AGI-d peaksid meid tapma? Ja siit edasi kolmas lähenemine on fatalistlik allaandmine, et no kui AGI-d on evolutsiooni järgmine aste, siis las nad tapavad meid maha...
#000014
Ka neljas siia alla kuuluv lähenemine kvalifitseerub enesepettuseks sõnamaagia abil – integreerime AGI-d ühiskonda, allutame nad seadustele ja paneme makse maksma. Oeh – proovige nüüd ette kujutada maksudeklaratsiooni täitvat Terminaatorit...
#000015
Selle alla kuuluvad kõik keelustamisega seotud ideed ja oli juba juttu, et ka kõigi nende variantide puhul on tegu enesepettusega, sest sõjaväelased, salateenistused ja nn kolmandate riikide salajased laborid niikuinii töötavad edasi. Teisiti öeldes see küll pidurdab AGI arengut, kuid on pikemas perspektiivis kasutu ja pigem suurendab ohte, sest kogemusi vahetada ei saa ja võetakse suuremaid riske.
#000016
Keelamise alaliik on ka ülemaailmsed karmid tehnoloogilistel piirangutel – st pole abi vaid uuringute peatamisest, piirangud tuleb seada ka riistvarale. Ent ikkagi on karta, et tekib olukord, kus kõik, nii tootjad kui tarbijad otsivad võimalusi piirangutest mööda minna, ja seega on pikemas perspektiivis seegi vaid probleemi edasilükkamine.
#000017
Piirangute üks pisut kaalumistvääriv vorm oleks AGI n-ö kastispidamine, ehk see ei tohi põhimõtteliselt ligi pääseda ühelegi reaalse maailmaga kokku puutuvale lülitustele. Kõige lihtsamalt öeldes ei tehta AGI tasemel roboteid – kuid enne oli juttu automaattehastest ja väga raske, tegelikult võimatu on hoida AGI-d eemal strateegilisest raketikaitsest... aga just nii maailm häviski neis kuulsates Terminaatori filmides.
#000018
AGI-de n-ö ohjeldamise alla kuuluvad veel ideed neid pidevalt resettida, nende riistvara mineerida ja kasutada hulka madalama taseme AI-sid nende ohjeldamiseks.
#000019
Siin on võimalik kolme liiki lähenemine ja minu isikliku arvamuse põhjal on ainult esimene siia alla kuuluv tegutsemisstrateegia selline, mis tegelikult üldse reaalsuses võib toimida. See on:
#000021
Ohutud AGI-d, ehk tehisintellekt, mis kõige lihtsamalt öeldes on allutatud millelegi Isaac Asimovi kolme robootika seaduse sarnasele – kusagile AGI struktuuri on väga jäigalt, nii et AGI ise ei saa seda muuta, kirjutatud reeglite kogu, mis ühelt poolt koosneb neist mainitud seadustest
#000022
Teine väljapakutud võimalus oleks püüda luua võimalikult inimesesarnaseid AGI-sid. Jääb vaid nõustuda, et see on väga raske ja kõik sellesuunalised ideed sisuliselt mitte millegagi põhjendatud soovmõtlemine – umbes et anname AGI-le (või ASI-le) kõik inimest puudutavad materjalid ja küll ta meid armastama hakkab... Noh, vaadake ümberringi – aga järsku ulub õudusest ja laseb kogu tuumaarsenali korraga lahti?
#000025
Kolmas võimalus AGI-sid ohutuna pidada on mõttemänguna asjalik, kuid tundub pöörase riskina, sest põhineb hetkel praktilise katteta teooriatel, nagu näiteks AGI motivatsiooni pärssimine (st see teeb midagi ainult siis, kui küsitakse) või spetsiaalne programmeerimiskeel, mis ei luba "halvaks" minna (see idee sarnaneb muuhulgas kahtlaselt Orwelli "1984" järjest väheneva sõnavaraga keelele...)
#000026
Võtame korraks sisse väga laia pildi – Fermi paradoksi (miks pole kusagil näha supertsivilisatsioone?)
#000027
Me ei saa end lohutada ei sellega, et ASI loomine osutub võimatuks mingitel objektiivsetel põhjustel, veel vähem aga lapsiku lalinaga, justkui oleks see filosoofiliselt võimatu. Me peame arvestama, et me seisame lähitulevikus vastamisi meid ületava mõistusega.
#000029
Me peame arvestama ka selliste stsenaariumitega, mis täna tunduvad ulmelised, kuid väga rumal oleks selliseid võimalusi ignoreerida. Esimeseks von Neumani masinad – ehk tehnika, mis suudab endasarnaseid toota. Neis kontseptsioonides ei ole midagi põhimõtteliselt võimatut, nii et arvutusvõimsuse tohutu kasv millalgi lähimatel sajanditel on tõenäoline stsenaarium.
#000030
Charles Stross pakub välja ühe sellise võimaluse, mis ei vaja alguses muud, kui isepaljunevate arvutite kosmosesse saatmist. Suhteliselt lühikese ajaga võib selline koloonia kasvada arvutusvõimsuseni, mis ületab inimese oma samapalju kui inimene harjasussi oma. Väga naiivne on lootus, et see asi ei arene – võimalik, et kohutavalt kiiresti – millekski selliseks, mida me oleme võimelised mõistma sama palju kui harjasuss inimesi.
#000031
Transhumanism selles kontekstist tähendaks kõige lihtsamalt öeldes inimese ja arvuti sümbioosi, inimteadvuse laiendamist abivahenditega ja inimteadvuse järkjärgulist avardamist aju määratult ületaval riistvara. Jah, tegemist on puhta ulmega – kellelgi pole hetkel vähimatki aimu, kuidas see oleks võimalik ja mida see õieti kaasa toob.
#000032
Ikkagi – üks võimalus on jääda inimesteks ja üritada Kolme Seadusega AGI-d (ASI-d) kontrolli all hoida.
#000033
Teine võimalus on kaasa minna ja muutuda millekski, mis ületab tänast homo sapiensi vähemalt sama palju kui meie tarkuselt järgmisi elukaid.
#000034
Soovitame lugeda tehisintellekti järjejutu kõiki viit osa:
#000035
Teaduslikult disainitud nutisebrad aitavad elusid päästa
#000040
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000041
Doktorant eraldab rohepöördeks olulisi metalle bakteritega käsikäes
#000042
Teadlane õpetab tehismõistust kuusejuuri mõõtma
#000043
3D-printimine tõotab teha mootoritele uuenduskuuri
#000044
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000045
Teadlased nuputavad, palju võiks kell olla Kuu peal
#000046
Voogandmete väärindamine päästab riigi ja ettevõtted käkkidest
#000048
Reportaaž Estonia klaverivabrikust: toodangu kasvatamine on ajast ja arust
#000050
Sõnamäng Alias arvutis - lõbusa ajaviite taga peitub huvitav keelematerjal
#000051
Video: joonistav tehismõistus avab inimeste unenägusid
#000053
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000054
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000055
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000056
Otse kell 18: konkursi "Teadus 3 minutiga" finaal
#000057
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000058
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000060
LED või säästupirn – kumb on parem?
#000061
Professor õngitsemas: 5 nippi oma andmete kaitsmiseks
#000062
Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu
#000064
Tehnofilosoof: tehnika areng paljastab inimlikkuse otsimise mõttetuse
#000065
Galerii: mida teha Eesti metallidega?
#000067
Mis mängu me mängime? Turingi test arvutitele ja inimestele.
#000068
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000069