UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Miniatuurne osakestepõrguti jõudis esimese verstapostini
#000005
Euroopa Tuumauuringute Keskuse füüsikud kiirendasid elementaarosakesi – elektrone – uuel viisil rekordiliselt kiiresti. Saavutus sillutab teed praegustest osakestekiirenditest märkimisväärselt väiksemate põrgutiteni.
#000006
Šveitsi ja Prantsusmaa piiril asuva Suure Tuumaosakeste Põrguti läbimõõt küündib 27 kilomeetrini. Maailma kõige võimsama osakeste kiirendi ehitamiseks kulus 7,5 miljardit eurot. Mineviku põhjal võib oodata, et tulevikus nõuab universumi veelgi paremaks mõistmiseks tarvilike katseseadmete ehitamine veel rohkem raha ja ressursse. Nii üritavad leida teadlased ka uusi viise põrgutavatele osakestele võimalikult suure energia andmiseks.
#000007
Praegu kasutatakse selleks suuremates kiirendites metallõõnsusi, milles võnguvad elektromagnetväljad, raadiolained. Sarnaselt surfarile ja merelainetele koguvad laetud osakesed lainest täpselt õigel hetkel möödudes kiirust. Mida rohkem on selleks võimalusi, antud juhul resonaatoreid, seda suurem on lõpuks nende kantav energia. Seda rohkem saab tekkida neist ka kokkupõrkel sihtmärgiga uusi ja raskemaid osakesi.
#000008
Ajakirjas Nature kirjeldatavas AWAKE eksperimendis kasutatakse elektronide kiirendamiseks plasmat ja prootonkiiri – ülikiiresti liikuvaid positiivse elektrilaenguga osakesi. Proovikatsetes sai anda sel viisil kümne meetri pikkuse kiirendiga elektronidele kahe gigaelektronvoldini küündiv energia. Võrdlusena suutsid vanemat tüüpi televiisorite elektronkiirtorud osakestele 20 000 elektronvoldi suuruse energia.
#000009
Suurema samal põhimõttel töötava eksperimendiga võiks seeläbi anda elektronidele kiirema hoo kui ühegi teise praegu olemasoleva katseseadmega. Meetri kohta ületab AWAKE'i osakestele antav energiahulk olemasolevaid parimaid elektronkiirendeid kaks kuni kuus korda. Töörühm märkis, et meetri kohta antava energia hulka võib olla võimalik meetodi lihvimisel veel viiekordistada.
#000010
Elektronide kiirendamiseks saatsid füüsikud eesotsas Edda Gschwendteriga rubiidiumigaasiga täidetud õõnsusesse laserkiire. Laser oli seejuures piisavalt võimas, et lahutada kuumaks köetud gaas aatomituumadeks ja elektronideks. Nii sai täpselt samas suunas saadetud prootonitest koosneva kiirega plasma elektriliste tõmbe- ja tõukejõudude mõjul korrapäraselt võnkuma lüüa. Viimaks veidi teise nurga all ja täpselt õigel hetkel teele saadetud elektronid hakkasid surfama piltlikult raadiolainete asemel plasmalainetel.
#000011
Otseses mõttes lauanurgale mahtuvate kiirendite ning potentsiaalselt meditsiinis ja alusuuringuteks sobivate kiirendite ehitamisest on teadlased aga veel kaugel. Eksperimentides kasutati prootonkimbu tekitamiseks ja plasmale tarviliku energia andmiseks Suure Tuumaosakeste Põrguti eelkiirendit.
#000012
CERN-i füüsikud tutvustasid plaane uue hiigelkiirendi ehitamiseks
#000013
Eesti-Soome kiirekanali ehitus Lundis läheneb lõpule
#000015
Plasma 'järelpõleti' kahandab osakeste kiirendeid
#000016
Teadlased nuputavad, palju võiks kell olla Kuu peal
#000018
Geoloog: haruldasi muldmetalle tasub jahtida põhimaavara kaevandades
#000019
Voogandmete väärindamine päästab riigi ja ettevõtted käkkidest
#000020
3D-prinditud jahuti muudab elektrimasinad töökindlamaks ja tõhusamaks
#000022
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia
#000023
Päikeseelektri tulva aitaks leevendada kohalik salvestusvõimsus
#000026
Uuringu kohaselt on Eesti maapõues üsna suured uraani varud
#000028
Reportaaž Estonia klaverivabrikust: toodangu kasvatamine on ajast ja arust
#000029
Öömaja piilukaamerad aitab paljastada soojustundlik nutiseade
#000030
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000031
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000032
Teadlased: eesti kirjandus elab hästi, aga rahastamine valmistab muret
#000033
Tehisintellektil põhinevat töötajaskonda kimbutab inimeste keskpärasus
#000035
Elroni rongirataste mõistatus: mis neid siis tegelikult kulutab?
#000038
Tehnofilosoof: tehnika areng paljastab inimlikkuse otsimise mõttetuse
#000039
ERR Novaator: mida tasub teada vesinikupommist?
#000040
Galerii: mida teha Eesti metallidega?
#000041
Mis mängu me mängime? Turingi test arvutitele ja inimestele.
#000042
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000043