Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000002
Mõttehommiku sissejuhatuseks pakuti kuuma kohvi ja räägiti uussisserändajate õpetamisest keelekümbluse meetodil. Fotod: Raivo Juurak
#000003
Lõimimine ei tähenda üksnes keeleõpet, toonitas Piret Hartman, samas on vene kooli peamine probleem just eesti keele ja kümblusõpetajate suur nappus. Ühisgümnaasiumi direktor Mehis Pever, Südalinna kooli õppealajuhataja Monika Ellakvere ja Kuristiku gümnaasiumi direktor Raino Liblik toonitasid, et paremaks lõimimiseks on vaja nii raha kui ka inimesi.
#000004
Lõimimine ei tähenda üksnes keeleõpet, toonitas Piret Hartman, samas on vene kooli peamine probleem just eesti keele ja kümblusõpetajate suur nappus.
#000005
9. aprillil korraldas kultuuriministeerium sellega seoses
Tallinnas arhitektuurimuuseumis, Rotermanni soolalaos, mõttehommiku,
kus keskenduti üldhariduse ja lõimumise ühisosale. Kohale oli
kutsutud inimesi HTM-ist, Innovest, Integratsiooni Sihtasutusest,
siseministeeriumist jm. Lisaks osales arutelus koolijuhte ja
õpetajaid kümmekonnast Tallinna ja Narva koolist, kus on
#000008
sissejuhatuseks, et toimuv mõttehommik hariduse ja lõimumise teemal
on vaid üks tervet nädalat täitnud viiest arutelust. Eelmisel
päeval toimus kultuuriministeeriumi mõttehommik sealsamas soolalaos
alushariduse inimestega, järgmistel hommikutel aga kutse- ja
kõrghariduse ning spordiinimestega. Kõigi käest küsiti, mis
võimalusi nad näevad ühiskonna sidusust suurendada.
#000009
Kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse asekantsler Piret
tavaliselt seostub inimestel lõiming eesti keele õppega, justkui
see olekski kogu lõimumine. Küsimus on palju laiem. Ta tõi välja
#000010
Kas teistest rahvustest inimesed usaldavad meie riigi institutsioone? Kas teistest rahvustest inimesed elavad meiega ühes infoväljas? Kas nad õpivad meiega koos või meist eraldi? Kas eri rahvuste esindajatel on kogukondade tasandil omavahel kontakte näiteks spordi ja kultuuri alal jne?Kas teistest rahvustest inimesed elavad Eestis meiega võrdväärsetes sotsiaalmajanduslikes tingimustes? Kas nad tunnevad ennast meiega võrdselt turvaliselt? Ja lõpuks on väga tähtis küsimus ikkagi ka see, kui hästi nad oskavad eesti keelt.
#000011
Piret Hartman andis põhjalikud vastused nendele küsimustele LE30 avaseminaril 8. jaanuaril Telliskivi loomelinnakus. Lugeda saab tema ettekannet lingilt 
#000012
Pärast sissejuhatust jagunesid inimesed rühmadesse ja hakati
ideid välja pakkuma. Enamik rühmi pidas suurimaks probleemiks eesti
keele õpetajate ja õppeaineid eesti keeles õpetavate õpetajate
nappust. Sealt edasi keskendutigi peamiselt sellele, kuidas saada
rohkem inimesi õpetajaks õppima ja koolis õpetama. Mõned näited.
#000013
On vaja algatada riiklik programm „Noored vene kooli“. Ühtlasi toetada TÜ programmi „Kogenud kooli“, et selle kaudugi vene kooli eesti õpetajaid saada.Valmistada ülikooli õpetajakoolituse tudengeid ette keelekümbluseks, et nad suudaksid oma ainet õpetada nii eesti kui ka vene koolis.Korraldada televisioonis õpetaja kui superstaari saade. Näidata, kuidas superõpetajad töötavad ka vene koolis. Koolitada välja uus põlvkond vene koolide direktoreid, kes siiralt sooviksid, et nende õpilased saaksid eesti keele selgeks. Kehtestada Ida-Virumaa koolidele lisakoefitsient, et oleks võimalik sealsetele õpetajatele kõrgemat palka maksta.Avada keelekümblusklasse ka eesti õppekeelega koolides, et vene lasteaias eesti keelt õppinud lapsed saaksid seal eesti keeles edasi õppida. Eesti koolis asuvaid keelekümblusklasse on vaja ka välismaalt tagasi tulnud eesti perekondade, samuti uussisserändajate lastele, keda meil on iga aastaga üha rohkem.
#000014
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000016
Õpilaste käitumisprobleemid tunnis: kuidas õpetajaid nende ennetamiseks ja lahendamiseks paremini ette valmistada?Mõni algus on eriti raske – jutt õpikutest Heaks õpetajaks õpitakseHaridus ja raamatud on kõige parem vits vaenulike inforünnakute vastuKoolid tähistasid eesti kirjanduse päeva
#000019