EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Kas tippsportlastel on rohkem põhjust moraalne olla kui tavainimestel?
#000005
Tartu ülikooli filosoofiamagister jõudis järeldusele, et tippatleedid, kes satuvad üha enam väljaspool spordimaailma meedia huviorbiiti, peaksid ka treening- ning võistlusperioodi välisel ajal käituma moraalsemalt kui nii-öelda tavainimesed.
#000007
Bakalaureusetöös spordifänluse ebamoraalsuse argumendile kriitikat teinud Mariann Järvela analüüsis äsja Tartu ülikoolis kaitstud filosoofiateadusel põhinevas magistritöös, kas tippsportlastel on rohkem põhjust moraalne olla kui tavainimestel.
#000008
Kaasaegne tippsport ja –sportlased on meie kultuuriruumis iseäralikult silmatorkavas positsioonis. Tippatleedid nii meie kodukamaral kui ka taolised spordimaailma superstaarid nagu Cristiano Ronaldo ja Serena Williams on avaliku elu tegelased, kelle tegutsemist spordiareenil ja väljaspool selle piire jälgivad pea miljonid silmapaarid.
#000009
Võisteldes spordiareenil inimvõimete piiril, näidates kõrgest klassist oskuseid ja mitmesuguseid vooruseid, on nad iidoliks, inspiratsiooniallikaks ja imetlusobjektiks miljonitele lastele, noortele ja fännidele. Sellest tulenevalt on tippatleedid tõusnud ühiskonnas sellisesse staatusesse, kus neil on võrreldes tavainimestega suurem mõju teiste käitumisele – nad on eeskujud.
#000010
Kas tippatleetidel on moraalne kohustus olla teistele, seejuures eriti lastele ja noortele heaks eeskujuks nii võistlusareenil kui ka spordiväliselt?
#000011
Kuid kas tippatleetidel on moraalne kohustus olla teistele, seejuures eriti lastele ja noortele heaks eeskujuks nii võistlusareenil kui ka spordiväliselt?
#000012
Kaasaegne tippsport on globaalne nähtus ja tippatleedid on meie ühiskonnas silmapaistval ja prominentsel positsioonil, mis tähendab seda, et sportlaste käitumist jäljendatakse ja nende poolt propageeritud väärtusi võetakse omaks laialdasemalt kui tavainimeste käitumist. Seetõttu ei saa ka tippsportlased valida, kas nad on eeskujud või mitte – nende ees seisneb vaid valik, kas olla teistele heaks või halvaks eeskujuks.
#000013
Tippsportlased peaksid omakorda oma erilist eeskuju staatust ning sellega kaasnevat mõjukust kasutama vastutustundlikult ehk olema teistele, seejuures eriti lastele ja noortele heaks eeskujuks.
#000014
Tippatleetide moraalne kohustus anda teistele head eeskuju tuleneb ennekõike potentsiaalsetest kahjust ja halbadest tagajärgedest, mida nende ebamoraalne käitumine võib põhjustada.
#000015
Tippatleetide moraalne kohustus anda teistele head eeskuju tuleneb ennekõike potentsiaalsetest kahjust ja halbadest tagajärgedest, mida nende ebamoraalne käitumine võib põhjustada. Nimelt võivad mitmesugustesse skandaalidesse sattunud tippsportlased oma ebamoraalse tegutsemise teel anda teistele ühiskonnaliikmetele signaali, et taoline tegevus on aktsepteeritav ning seeläbi kahjustada meie ühiskonna üleüldist moraalset tervist. Seega tuleneb tippsportlaste heaks eeskujuks olemise kohustus sotsiaalsest vastutusest.
#000016
Nimelt kui sportlaste võimuses on mingit halba asja ära hoida, ilma et nad ohverdaksid seejuures midagi moraalselt märkimisväärset, siis on neil moraalne kohustus ka seda teha. Tippsportlasel on omakorda võimalik ära hoida teiste inimeste ebamoraalseid tegusid, mis on tingitud nende enda halvast eeskujust. Nii lasub ka meie spordikangelastel minimaalne kohustus mitte anda teistele oma tegutsemise ja sõnade teel halba eeskuju. Seejuures ei pea nad käituma kui moraalipühakud ning näitama üles Ema Teresale iseloomulikku vooruslikkust – nad peaksid lihtsalt arvestama oma prominentset ühiskondliku positsiooni ja sellega kaasnevat mõjuvõimu.
#000017
Lisaks selle, et sportlased peaksid andma meile head eeskuju, võib atleetide lisapõhjust moraalseks toimimiseks otsida spordi kui väärtusküllase praktika enda iseloomust.
#000018
Selleks, et sport saaks toimida, peab tippsportlane omaks võtma ka üldise moraali.
#000019
Nimelt eeldab sport oma parimal kujul eeltingimusena teatud väärtuste ja vooruste omaksvõtmist. Mitte ükski spordivõistlus ei saa edukalt toimuda kui sportlased ei järgi võistlusreegleid, pühendumus, visadus ja distsiplineeritus on tunnusjooned, mis kuuluvad iga tunnustatud atleedi varamusse ning ausa mängu ideaal eeldab oma kangete rivaalide austamist. Kuid seejuures ei põhine sport mingitel eripärastel spordispetsiifilistel väärtustel, vaid hoopis üleüldistel väärtustel.
#000020
Seega peab tippsportlane selleks, et sport saaks üleüldse toimida, omaks võtma ka üldise moraali.
#000021
Niisiis on tippsportlastele vähemalt kaks lisapõhjust moraalseks toimimiseks võrreldes tavainimestega. Seda tulenevalt sotsiaalsest vastutusest ning spordi kui väärtusküllase praktika olemusest.
#000023
Kogukond, ühiskond, inimkond – kuhu tõmmata piir meie ja nende vahel?
#000024
Uus raamat: inimese identiteet koosneb ühiskonnas olevatest märkidest
#000025
5 filosoofilist mõtet: faktid ja argumendid tõejärgsuse ajastul
#000026
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000030
Graafik: Venemaa sõda nihutas viimsepäeva kella seierid hukule lähemale
#000031
Inimesed on saanud lapsi keskmiselt umbes 27-aastaselt
#000039
Mis on majanduslik vägivald ja miks seda Eestis ei karistata?
#000044
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000045
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000046
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000047
Tehisintellektil põhinevat töötajaskonda kimbutab inimeste keskpärasus
#000051
Doktoritöö näitab, kuidas elukeskkond võib rahvuslikku kuuluvust muuta
#000052
Professori soovitused vanematele sotsiaalmeedias lastepiltide postitamiseks
#000054
Lindude pereelus peitub võti inimeste abielukriiside mõistmiseks
#000055
Teadlane: maailm ei ole aja jooksul muutunud vägivaldseks ja ebaturvaliseks
#000056
Uuring: Eesti naistippjuhid panevad karjääriedu pigem hea õnne kui enda tööpanuse arvele
#000059
Hirmust ja eelarvamustest immigratsiooniuurija pilgu läbi
#000060
Arutelu orientalistidega: kas enesetaputerroristil on tagasiteed?
#000061