Vaimse tervise eest tuleb hoolt kanda täpselt nii nagu füüsilise tervise eest. Kuidas seda teha ja miks see on oluline, selgitab City Tervisekliiniku psühholoog Ene Tenno-Sorainen.
#000001
Vaimsest tervisest on hakatud rohkem rääkima seoses viimasel ajal toimunud sündmustega – pandeemiaaegse ühiskonna sulgemisega, inimeste eraldatusega, naabruses puhkenud sõjategevusega. Inimeste hirm, mure toimetuleku ja tuleviku pärast on märgatavam.
#000005
Kuidas oma vaimset tervist ise hinnata? Mis hetkel võiks vaimse tervisega pöörduda spetsialisti poole?
#000007
Panna tähele muutust oma meeleolus ja tavapärases käitumises. Näiteks kui päevakava on muutunud varasemaga võrreldes passiivseks, kui tundub, et varem rõõmu pakkuv enam ei paku rõõmu ja varem kergesti tehtavad tegevused on nüüd rasked ja võtavad kauem aega, on tekkinud ärritumine väikestelgi põhjustel, muremõtted ei lase uinuda, sõpradega suhtlemine ei paku enam huvi. Kahtluste korral on võimalik teha emotsionaalse enesetunde testi lehel peaasi.ee/test.
#000008
Kui muutused on kestnud pikemalt kui kuu aega, oleks hea konsulteerida vaimse tervise spetsialistiga.
#000009
Kuidas leida endale abiks õige spetsialist?
#000010
Abi saamiseks saab pöörduda perearsti, vaimse tervise õe või psühholoogi vastuvõtule. Esmast informatsiooni ja tasuta nõustamist on võimalik leida internetist, näiteks veebilehelt peaasi.ee või lahendus.net.
#000011
Mis on peamised vaimse tervisega seotud probleemid, mis eestlastele muret teevad?
#000012
Kuidas eristada stressi, ärevust ja depressiooni?
#000018
Stress on loomulik keha reaktsioon ja võib esineda igaühel nii negatiivsete kui ka positiivsete sündmuste korral. Loomulik stress on lühiajaline. Ka halba tuju võib esineda igaühel, ka see on loomulik.
#000019
Kui aga halb tuju ja stress on kestnud kauem kui kaks nädalat ja igapäevase eluga on raske hakkama saada, kui tundub, et olukord ei lähegi paremaks, siis võib tegemist olla depressiooniga.
#000020
Depressioon võib sageli esineda koos ärevusega. Ärevuses muretsetakse pidevalt erinevate asjade üle. Kui õhtuti ei tule muretsemise tõttu und, raske on keskenduda, väsitakse tavalisest kiiremini, keha on pinges ja raske on lõdvestuda ja kui see seisund on kestnud vähemalt kuus kuud, siis võib tegemist olla ärevushäirega.
#000021
Kas ja milliseid eksiarvamusi oled kuulnud seoses vaimse tervisega?
#000022
Tänapäeval ollakse teadlikumad ja julgetakse pöörduda abi otsimiseks nii perearsti kui ka psühholoogi poole. Siiski esineb veel küllalt tihti ka väärarusaama, et psühholoogi poole pöördumine on nõrkuse tunnus ja häbiasi. See ei pea paika, kuna probleemi märkamine, probleemi enesele tunnistamine, abi otsimine ning enese vaimse tervisega tegelemine vajab tarkust, julgust ja vaimset pingutust.
#000023
City Tervisekliiniku õde selgitab: need vanaemade kodused ravinipid toimivad
#000024
Psühholoog: koolilaste peamised mured ja hirmud. Millal saab koolilapse murest probleem?
#000025
Optometrist: silmaharjutustega nägemist ei paranda
#000026