Renoveeritud hruštšovkade elanikud räägivad oma majast uhkusega
#000000
Tartu linn on SmartEnCity projekti käigus renoveerinud 18 kesklinna hruštšovkat energiasäästlikeks smartovkadeks. 2022. aasta kevadel läbi viidud renoveeritud majade elanike kordusküsitlusest selgus, et 91 protsenti vastanutest eelistab elada rekonstrueeritud majas ning mitte keegi rekonstrueerimata majas. Ühtlasi rõõmustavad elanikud võrreldes projektieelse seisuga väikeste küttearvete üle.
#000001
“Projekti suur eesmärk ehk majade põhjalik renoveerimine energiasäästlikkuse tagamiseks on üks asi. Teisalt on renoveerimise juures igal inimesel oma väike eesmärk, mis teda isiklikult kõnetab,” ütleb Tartu Ülikooli inimgeograafia kaasprofessor Siiri Silm. Ka linnakeskkonna kaasprofessor Age Poom nõustub, et korteriühistud on täis erinevate vaadetega inimesi, keda motiveerivad renoveerimist ette võtma erinevad tegurid.”Teisalt on renoveerimise juures igal inimesel oma väike eesmärk, mis teda isiklikult kõnetab.”
#000002
Mõistmaks aga projekti tegelikku mõju ja õnnestumist, küsitlesid uurijad uue kuue saanud majade elanikke enne renoveerimist 2018. aastal ja uuesti pärast renoveerimist 2022. aasta kevadel, kui renoveerimine oli lõpule viidud.
#000004
Soodsam, moodsam ja uinutavalt mugav?
#000005
“Olemasoleva hoone uuendamine on olelusringi mõttes mõistlikum kui päris uue hoone ehitamine,” sõnab Age Poom. Samas muudab olemasolevate hoonete renoveerimise keerukaks tõsiasi, et erinevalt alles valmivast majast elavad seal inimesed sees. “See on nende kinnisvara ja nende kodu ning nemad tahaksid lõpuks selles majas elada,” märgib Siiri Silm. Seepärast peavad uurijad energiasäästu kõrval samavõrd oluliseks majaelanike rahulolu renoveeritud majaga.
#000006
Kordusküsitlus näitas, et smartovkadeks muudetud hruštšovkade elanikud jäid muutustega pigem rahule. Näiteks oli kolme aastaga pisut juurde tulnud elanikke, kes olid rahul oma elektriarvete suurusega. Rahulolu küttearvetega kasvas maja soojustamise tõttu aga kaheksa korda. “Kui enne maja renoveerimist oli küttearvetega rahul üheksa protsenti küsitlusele vastanutest, siis peale renoveerimist 72 protsenti, mis on väga suur erinevus,” võrdleb Silm.
#000007
Küsimuse peale, kas maja nutikaks ja keskkonnasäästlikuks renoveerimine on tasuv ettevõtmine, jäi vastus sisuliselt samaks ehk pisut enam kui kolmveerand vastajatest leidsid mõlemal juhul, et ettevõtmine on tasuv. Oma igakuise remondilaenu tagasimakse suurusega oli vastanutest aga pigem rahul või väga rahul 53 protsenti. “Ilmselt oli laen neile jõukohane, sest üldse või pigem polnud rahul kokku 15 protsenti elanikest,” toob Silm välja.
#000008
Omaette küsimused puudutasid ka uuenduskuuriga kaasa tulevaid nutikodu funktsioone. Kõigisse korteritesse paigaldati nutikodu lahendus, mis võimaldab elanikul esikus oleva juhtpaneeli või rakenduse kaudu vaadata ja reguleerida tubade temperatuuri, vaadata korteri CO2 taset ja muuta ventilatsioonirežiimi. Lahendusega saab iga elanik jälgida ka oma vee- ja gaasi tarbimisnäite, jälgida päikesejaama tootlikkust, seadistada küttesäästurežiimi, kellaajaliselt avada välisust, kasutada videofonosüsteemi, vaadata välistemperatuuri, kuupäeva, kellaaega ning saada teavitusi suitsuanduri häirete kohta.
#000009
Selgus, et vastanutest 72 protsenti kasutab nutikodu tahvlit vähemalt mõned korrad kuus. Kõige enam ehk 63 protsenti vastanutest kasutab seda temperatuuri seadistamiseks eluruumides, üle poolte inimestest ka kuupäeva, kellaaja ja ilma andmete vaatamiseks.
#000010
Poom märgib, et teatud nutikodu funktsioonide regulaarset kasutust elanikelt siiski eeldatakse. “Üks kasutushetk on näiteks siis, kui lähed pikemaks ajaks kodust ära. Siis võiksid keerata temperatuuri natuke madalamaks,” toob ta näite. Smartovka korterites on ka CO2 mõõtmise andur, mis tabab ära, kui ruumis on palju rahvast ja ventilatsioon võiks olla tugevam. Nii võiks elanik külalisi kutsudes selle tugevamaks ja kodust lahkudes nõrgemaks keerata.”Üks kasutushetk on näiteks siis, kui lähed pikemaks ajaks kodust ära. Siis võiksid keerata temperatuuri natuke madalamaks.”
#000012
Uurijaid huvitas seegi, kui paljud elanikud lugesid targa maja käsiraamatut ja nutikodu juhendit, mille eesmärk on jagada elanikele praktilisi nõuandeid ja soovitusi targas majas elamiseks ning nutikodu tõhusamaks kasutamiseks. Küsitluses vastas sellele jaatavalt 73 protsenti elanikest. “Me ei hinnanud, kui palju nad sellest targemaks said,” muigab Silm, aga möönab, et vähemalt on neil inimestel nüüd rohkem informatsiooni, kuidas nutikodu seadmega ümber käia, ja mis teadmist oma tutvuskonnas edasi levitada.
#000013
Veel küsiti elanikelt nende enesetunde kohta kodus. Soojusmugavus paranes vastanute hinnangul renoveerimise tulemusel märgatavalt, liiga külmaks enam tubasid talviti ei peetud. Nende vastajate hulk, kes hindasid suvel temperatuuri pigem liiga palavaks, kasvas 36 protsendilt 43-le – see võis aga uurijate sõnul tuleneda ka möödunudsuvisest pikast kuumalainest. Rahulolematus kodu õhukvaliteediga vähenes renoveerimise tulemusena 40 protsendilt 16-le.
#000015
Kõik need tulemused on osalt mõeldud SmartEnCity projekti tagasisideks, aga osalt ka eeskujuks järgmistele projektidele, nagu Tartus Annelinnas alanud oPEN Labi ehk Annelinn+ renoveerimisprojekt. “Eestis ei moodusta korterelamus elavad inimesed väga tugeva ühistundega kogukondi, kes toimetaks samade kohalike eesmärkide nimel,” tõdeb Poom. SmartenCity projektiga püüti tema sõnul väikeste leibkondadega hruštšovkades siiski soodustada elanike omavahelist lävimist, et keskkonnasäästlik mõtteviis leviks.
#000017
Projekti eraldi osa oligi saadikute programm, kus näiteks toetati ühistuid renoveerimisprotsessis, viies läbi teavitusüritusi ja tuues inimesi seeläbi regulaarselt kokku. Samuti pakuti elanikele ajakohastatud infot projekti kodulehel ja infolistides, et neist võiks saada oma maja üle uhkust tundvad energiasäästliku mõtteviisi levitajad.
#000018
Kui mõtteviis levib ja teisedki nõukogude ajal ehitatud majade korteriühistud nende eeskujul renoveerimisplaane peavad, soovitab Poom ühistu eestvedajatel tundma õppida oma maja elanike vaateid ja motivatsiooni. “Tasub saada nende rollist paremini aru, et mis kellegi hirmud ja soovid on,” selgitab ta.
#000019
Küsitluse vastuste põhjal eristasid uurijad ise kolme erineva meelestatusega elanikurühma. Ühed elanikud olid tehnoloogialembesed ja uskusid, et just põnevad nutilahendused aitavad keskkonnaeesmärke saavutada. Neile vastandusid keskkonnahoidliku mõtte- ja eluviisiga elanikud. Kahe rühma vahele jäi ambivalentne keskmine rühm, kelle huvid jagunesid tehnoloogia- ja keskkonnalembuse vahel pooleks.
#000020
“Huvitaval kombel oli keskkonnahoidu hindav rühm meie vastajate seas kõige kriitilisem,” toob Poom välja. “Võib-olla nad mõtestasid targa linna mõiste sisu natuke laiemalt kui need, kes olid tehnoloogialembesed.” Teisisõnu, kui tehnoloogiausku inimesed rõõmustasid vähemate kilovatt-tundide üle, siis keskkonnahoidlikke elanikke huvitas päikesepaneelide ja muu tehnoloogia enese olelusringiülene ressursikulu.
#000021
“Püüa mõista, milliste arusaamade ja väärtustega inimestest sinu kogukond koosneb, ja leida sõnumeid, mis just neid kõnetavad,” soovitab Poom ühistujuhtidele kokkuvõtteks. Siiri Silm soovitab samuti aidata suure renoveerimisprotsessi käigus lahendada inimeste väikesi probleeme, nagu maja paranenud välisilme või väiksemad kommunaaliarved. “Tähtis on, et elanikud tunneksid ennast sealjuures olulisena: et nad on saanud kaasa rääkida ja lahendust mõjutada. Siis nad on uhked oma maja üle ja sealt, ma arvan, levibki teadlikkus edasi,” ütleb ta.
#000023
Renoveeritud majade elanike küsitluste tulemustest saab täpsemalt lugeda siit.
#000024
Analüütik selgitab, millistes majades muutub korteri müümine järjest keerulisemaks
#000027
EKSPERT: Vanade korterelamute nüüdisajastamisel jäetakse oluline lahendus kasutamata
#000028