Ãœhel pÃ¤eval jalutasime lÃ¤bi vanalinna Lastekirjanduse Kaskusesse, et kuulata, Hans Christian Anderseni muinasjutte. Kaks muinasjutuvestjat jutustasid kitarri saatel kaks muinasjuttu. LÃμpuks said lapsed ise muinasjutus nÃ¤idelda. Jutt rÃ¤kis sellest, kuidas taat vahetas loomad laadateel Ã1⁄4ksteise vastu nii, et kaasas olnud hobusest tÃμi ta koju lÃμpuks kÃ¤rbatanud Ãμuna, ja tema eit ei pahandanudki. Jutu mÃμte oli selles, et inimesed, kes taadi vahetustest kuulsid, arvasid, et ta saab kodus eidelt riielda ja soovisid kotitÃ¤ie kulla peale kihla vedada. Eit aga oli Ãμnnelik, et temal nii tark taat on ja ei riielnudki ning nii nad kotitÃ¤ie kulda omale saidki.
#000000
Sellel aastal lÃ¤henesid Tallinna Reaalkooli 1.-4. klassid teaduspÃ¤evale teisiti kui tavaliselt. RÃμhk on leiutamisel.
#000001
2.-4. klasside Ãμpilastele esinesid leiutajad, inimesed, kes oma tÃ¶Ã¶s on seotud leiutamisega vÃμi erinevatele probleemidele lahenduste otsimisega. Ã•pilastele tutvustati, miks Ã1⁄4ldse inimesed leiutama hakkasid, Â leiutamise ajalugu, esimesi leiutisi ja praegusi leiutisi. Â Saadi teada, et leiutaja vÃμib tÃ¶Ã¶tada Ã1⁄4ksinda vÃμi koos meeskonnaga. VÃ¤ga tore mÃμte, mis kÃμlama jÃ¤i, oli, et haridus annab vabaduse â€“ vabaduse tegeleda tulevikus tÃ¤pselt sellega, millega soovime.
#000002
1. klassidele tutvustasid oma leiutisi meie enda Ãμpilasleiutajad. Noored selgitasid, milline probleem neil tekkis ning kuidas nad seda lahendada pÃ1⁄4Ã1⁄4dsid, milliseid lahendusi leiti ja milline leiutis siis lÃμpuks vÃ¤lja tuli. Eriti tore oli nÃ¤ha, et mÃμnel lapsel oli idee ja kujutlus oma leiutisest, kuid mÃμnel oli valminud ka tÃ¤iesti tÃ¶Ã¶tav prototÃ1⁄4Ã1⁄4p vÃμi masin. Tore oli mÃμistmine, et leiutis ei pea olema suur ja keeruline vaid see vÃμib olla vÃ¤ike ja lihtne.
#000003
JÃ¤rgmine osa pÃ¤evast kulus leiutamiseks. Lastele tutvustati probleemi avastamist ja pÃ1⁄4stitamist. 1. ja 2. klass leiutasid koos. Probleem, mida lahendati, oli varjupaikade loomade igavuse peletamine. Arutleti, millised tingimused on varjupaiga loomadel, millised loomad on varjupaikades ja kui neid jalutama ei viida, siis on neil seal igav. Ã•pilased tÃ¶Ã¶tasid 4-liikmelistes rÃ1⁄4hmades. KÃμigepealt vaadati Ã1⁄4le â€žehitusmaterjalâ€œ ning siis hakati kujutlema, mida loomad varjupaikades teha tahaksid. Noorleiutajate ideed olid vÃ¤ga mitmekesised ja lennukad, loomadele mÃμeldi kohti peitu pugemiseks, vÃμimlemiseks, jooksmiseks, ronimiseks, mÃ1⁄4ramiseks, sÃ¶Ã¶miseks ja ujumisekski. Oma tÃ¶id tutvustati kaaslastele.
#000004
PÃ¤ev lÃμppes leiutajate vÃμistlusega. Igast klassist oli 4 vÃμistlejat, vÃμistkonnad moodustusid aga nii, et igas oli Ã1⁄4ks Ãμpilane esimesest, Ã1⁄4ks teisest, Ã1⁄4ks kolmandast ja Ã1⁄4ks neljandast klassist. VÃμistkonnad pidid olemasolevate vahenditega lennumasina ehitama.
#000005
KÃ¤isime Reaalkooli puutÃ¶Ã¶klasis Ãμp Ahti juures geomeetrilisi kujundeid ja nende omadusi kordamas. Puidust klotsidest oli vÃ¤ga tore kolm-, neli- ja viisnurki vÃμi ruutu kokku panna.
#000006
Saime teada ka erinevate liideste nimetusi – ise kasutame iga pÃ¤ev koolis liimi, paljudele tuli tuttav ette ka nael ja kruvi. PÃμnevaimaks osutusid nÃ¶Ã¶rliides ja tappliides. Pidime need jÃ¤rgmiseks aastaks meelde jÃ¤tta.
#000007
LoodusÃμpetuse tunnis kÃ¤isime ÃμppekÃ¤igul kevadlillede nÃ¤itusel. KÃ¤ik ise oli vÃ¤ga lÃ1⁄4hike, sest juba mitu aastat korraldab bioloogiaÃμpetaja Tiina Talvi Tallinna Reaalkoolis sellist toredat nÃ¤itust.Â
#000008
Igal lapsel oli kaasas tÃ¶Ã¶leht lillede piltidega ning nÃ1⁄4Ã1⁄4d oli vaja kindlaks teha, kas kÃμik lilled, mis tÃ¶Ã¶lehel, on ka nÃ¤itusel. Koduste abiga oli vaja selgitada, millised neist taimedest on looduskaitse all, millised on mÃ1⁄4rgised ja mida saab kasutada ravimtaimena.
#000009
VÃ¤ga tublid lapsed oskasid vÃ¤rviliste piltide jÃ¤rgi paljusid kevadlilli jÃ¤rgmisl tunnil nimetada.
#000010
Tallinna Reaalkool rÃ¤ndas ajas tagasi 150 aastat ... taaslavastati esimene laulupidu koos simmaniga. Meie klass sai loosiga Ambla koori rolli. Kuna tol ajal laulupeole naisi ei lubatud, siis esinesid ainult meeskoorid. RongkÃ¤igus ja peol vÃμisid ikka tÃ1⁄4drukud ka osaleda. Ettevalmistus vÃμttis pÃ¤ris pika aja. Lipu Ãμmbles meile Koidu ema, kes kasutas hiljutise Ambla valla lipu ja vapi vÃ¤rve.Â Â
#000011
Lapsed tÃμid fotosid laulupeo ajaloost ning oma lÃ¤hedast vÃμi enda pilte pidulistena.
#000012
PÃ¤ev algas gÃ1⁄4mnasistide Annika ja Elina esitlusega laulupidude ajaloost. TÃ1⁄4drukutel olid seljas oma kodukoha rahvariideid.
#000013
SeejÃ¤rel kogunesime saali, et koos Ã1⁄4ks laul laulda, pikniku pidasime koolihoovis ja siis tehti suurejooneline foto kÃμikidest reaalikatest kooli staadionil.
#000014
RongkÃ¤igus kÃμndisime 4-kaupa lÃ¤bi linna Kalevi Spordihalli. Ilmataat just ei hellitanud. Laulupidu oli vÃ¤gev, koos ajalooliste isikute kÃμnede, pasunakoori ja meeskooriga. Pidu lÃμppes simmaniga, mille lÃμpuni ka meie klassi 10 Ãμpilast vapralt vastu pidasid.
#000015
Tore on, et lapsed olid vÃμimalikult ajastutruult riides ning paljudel oli toidukorv vÃμi -komps tÃ¤napÃ¤evase kilekoti asemel kaasas.
#000016
Meie inglise keele tunni praktikant
#000017