UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
STEM ehk loodus- ja täppisteaduste ainete juurde lisatakse üha enam tähte A, mis sisuliselt peaks tähistama loovuse ja meeskonnatöö oskuste kasutamist näiteks probleemõppes. Eestis on küll olemas tehnoloogia, mis seda kõike toetaks, kuid takistuseks kipub saama õpetajate vähene ettevalmistus taolist õppemetoodikat kasutada.
#000006
A tähe ehk kunstide lisamise eesmärk on arendada rohkem loovoskusi, aga ka näiteks probleemilahendamist ja kriitilist mõtlemist, mis on 21. sajandi oskuste puhul järjest olulisemad.
#000008
Praegune mõiste STEM ei tohiks ühelgi lapsel seostuda igava ja “kuiva” faktituupimisega. STEAMi puhul seotakse needsamad faktiteadmised rohkem loova ja probleemilahendamisoskust arendavate õpitegevustega. Sisuliselt peaks see viitama eduelamusele kogemuse, mitte hinnete kaudu.
#000011
Eestis kipub õppetöö koolis olema aga suunatud rohkem faktide õpetamisele kui loovalt probleemilahenduse käigus nende teadmiste kasutamisele.
#000012
Seega kipub Eestis STEAMi juurutamisel takistuseks saama õpetajate väljaõpe. Kui tehnilisi vahendeid jagub nii koolidesse kui lasteaedadesse, siis napib õpetajaid, kes oskaksid neid seadmeid loovalt kasutades õppetöös ära kasutada.
#000014
Tammetsi sõnul on õpetajatel jätkuvalt seisukoht, et nad peavad “ära õpetama oma aine” ning probleemilahenduse ülesannete ja tehnoloogiaseadmete appivõtmisele aega ei jää.
#000015
Ta tõdeb sealjuures, et endale peab otsa vaatama ka ülikool, kelle välja töötada on uued viisid uuenduslikult lähenevate õpetajate õpetamiseks. Siinkohal peab valmisolek olema ka õppejõududel, kes suudaksid tudengeid uuel moel õpetada.
#000016
Kitsaskoht näib olevat ka õppetasemete vahel. Kui lasteaias robootikaga tegelenud laps lähen kooli, võivad seal olla sootuks teised õppemeetodid, mis ei toeta eelnevalt õpitu edasi arendamist. Sama juhtub üleminekul põhikooli esimestest astmetest põhikooli lõppu ning täiesti uued õppemeetodid on gümnaasiumis.
#000017
Probleem on korraga kinni nii õpetajate ettevalmistuses kui õppekavades, mille koostamisel peaks silmas pidama ka probleemõppe ja STEAMi kohta õppekavas. See vajaks oluliselt suuremat lõimimist ainete vahel ja võimalik, et üks koht selleks oleks valikkursustes.
#000018
Selle puhul aga rõhutab Tammets, et ka huvihariduses on vaja, et õppemetoodika oleks tõenduspõhine ja see vajab ülikoolide ja huviringide koostööd.
#000020
Selleks peaks ülikool tegema uuringuid huviringides, et saada aru, kuidas seal õpetatakse ning toetada tõenduspõhiste õppemeetoditega.
#000021
Analüüs: naiste vähesuse taga täppisteadustes on muu kui kooliaja hinded
#000022
Ajakirjanduse professor: võim peab ikka ajakirjandust natuke kartma
#000026
Ühe minuti loeng: kaasav haridus takerdub müütide taha
#000030
Graafikud: Eesti kooliõpilaste arv kasvab jätkuvalt
#000031
Tehisaru annab tudengitega võrdväärseid vastuseid
#000032
Professor: liiga suur koormus peletab alustavad õpetajad ametist
#000033
Kõrged ootused panevad õpetajad kolleegilt küünarnukki otsima
#000034
Tehisintellekti areng toob tagasi suulised eksamid. Mis veel muutub?
#000036
Ülevaade: Eesti ülikoolide populaarsemad erialad
#000037
Eestil puudub ülevaade, kui palju koolilõpetajaid jätkab õpinguid välismaal
#000038
Eesti juurtega astronaut rääkis Tartus noortele oma tööst
#000043
Teadlane seletab, miks Eesti õpilastel silmad ei sära
#000046
Loova õppimise ekspert: lastele tuleb anda võimalus vigu teha
#000048
Mida õppida, et tulevikus jaguks ka tööd?
#000050
Lasteaiaõpetajad peavad õpetust lapsekeskseks, kuid uuring näitab muud
#000051
Berliini erakooli ime: kool ilma tunniplaani ja hinneteta laseb õpilastel teha eksami näiteks seiklusmatkana
#000052
Meediakasvatuse õppejõud: likvideerida tuleks vanemate liigoptimism, et nutivahend üksi arendab
#000053
Ühe minuti loeng: Lapsed õpivad joonistama pealesurutud juhendamiseta ja piiramiseta
#000054
USA haridusekspert: Eesti õpetajaskond tundub olevat haihtumise veerel
#000055