Piret Väli: hambaravihüvitise süsteem kulutab hambaravi tulevikku
#000003
Praegune rahastamisraamistik paraku ei suuna tervishoiuteenuse osutajaid sellele, et patsiendid oleksid terved, vaid hoopis sellele, et neid aina ravitaks, kirjutab Hambaarstide Liidu president Piret Väli.
#000005
Tsentraalse hinnajuhtimise tulemusi ei ole vaja kaugelt otsida – kui Eesti hambaraviteenus on Euroopa Liidu üks parimatest, siis riikliku arstiabi kättesaadavus on kehvem vaid Lätis.
#000007
Alates 2017. aasta juulist kehtiv täiskasvanute hambaravihüvitis ja selle vahendamisega kaasnevad piirhinnad survestavad kliinikuid eelkõige kahel viisil.
#000008
Esiteks, et tagada piirhindade kontekstis finantsiline jätkusuutlikkus, tuleb kliinikul ohverdada patsientidele kulutatavas ajas. Või tuleb kasutada mitte nii tänapäevaseid ravimaterjale ja -tehnikaid ning kannatab kvaliteet.
#000009
Selle koosmõjul kaotab esimeses järgus patsient, kuid ka kliinikul ei ole võimalik oma teenuseid ja personali hinnasurve tõttu arendada. Ja see keerab sektori tuleviku tervikuna pea peale.
#000010
Lisaks on paljud kliinikud kurtnud, et patsientide palvetele vastu tulles on nad sunnitud haigekassa lepinguga liituma, samal ajal teades, et nad ei suuda katta oma reaalseid kulusid või jäävad turukonkurentsis alla riiklikele investeeringutele toetuvatele haiglavõrgu haiglatele, kus pakutakse hambaraviteenust.
#000011
Mitmele kliinikule on see reaalsus ka juba valusat moodi pärale jõudnud ning nad on haigekassa lepingu lõpetanud. Rääkimata paljudest, kes seda kaaluvad.
#000012
"Pelgalt tagajärgede ravimine ei too ettevaatavalt kasu ei patsiendile ega riigile tervikuna."
#000013
Teine märkimisväärne negatiivne tendents on, et kehtival kujul suunab makstav hüvitis kliinikuid võimalikult palju keskenduma sümptomaatilisele ravile. Ehk mida rohkem inimeste suhu täidiseid pannakse, seda kasulikum. Pelgalt tagajärgede ravimine ei too ettevaatavalt kasu ei patsiendile ega riigile tervikuna.
#000014
Haigekassa "tootmismahtudel" põhinevad eesmärgid (visiitide arv, teenindatud juhtude arv, teostatud protseduuride arv) tuleb seetõttu asendada printsiipidega, mis on inimestele olulised (parem tervis, patsiendi rahulolu ning finantsiline kättesaadavus).
#000015
Praegune rahastamisraamistik paraku ei suuna tervishoiuteenuse osutajaid sellele, et patsiendid oleksid terved, vaid vastupidi – et neid aina ravitaks.
#000016
Riigi sammud sellise süsteemi ülesehitamisel viivadki selleni, et täiskasvanute hambaravihüvitis ei ole enamiku jaoks kättesaadav. Seda ilmestab fakt, et 2018. aastal täiskasvanute hambaravivisiidid hoopis kahanesid.
#000017
Riigil on küll lihtne survestada kliinikuid liituma, sest iga kliinik soovib ju oma patsientidele parimat, kuid samal ajal ei anna süsteemi loojad endale piisavalt aru, et sellega kaob kliinikute suutlikkus pakkuda oma patsientidele parimat teenust ning teha seda moel, mis tagaks kliiniku püsimise.
#000018
Mis on aga kõige olulisem, on see, et täiskasvanute hambaravihüvitise süsteem on löömas teravat mõra pikaajaliselt loodud ja hoitud arsti-patsiendi suhtesse.
#000019
Sundides inimesed hüvitise saamise eesmärgil loobuma oma hambaarstist, kes näeb, et tema pakutava teenuse juures riiklik majanduslik loogika lihtsalt ei tööta, läheb kaotsi kogu selle aja jooksul kogunenud patsiendi ja arsti vaheline usalduslik koostöö. Teatavasti on aga just see suuõõne haiguste kontrolli all hoidmisel võtmetähtsusega.
#000020
Külli Friedemann: selgitus hambaravihüvitise kohta
#000021
Jaanika Lauk: hambaravihüvitise vahendamise üle otsustab kliinik, mitte riik
#000022
Analüüs: hambaravihüvitist ilma haigekassa hinnakirjata pakkuda ei tohiks
#000023
Ministeerium soovitab jätkata senist hambaravihüvitiste korda
#000024
Leslie Laasner: Eurovisioonil võid võita endale ka publiku, kellel puudub maitse
#000036