UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Raport: inimesed on tõuganud väljasuremise teele miljon liiki, lootust jagub
#000005
Kasvava inimmõju tõttu on väljasuremisohus ligikaudu miljon taime- ja loomaliiki, seades ohtu ka inimeste enda heaolu. Allakäigu peatamine on võimalik, kuid nõuab majanduses ja poliitilises kultuuris radikaalseid muutuseid, viidatakse värskes ülevaates.
#000007
Parimat olemasolevat teaduslikku teadmist koondav ÜRO raport valmis kümnete riikide tellimusel. "Teadlase vaatenurgast ei ütle see minu jaoks mitte midagi uut. Oleme teadnud seda kogu aeg. Kui vaatan aga valitsejate, kasvõi Eesti valitsuse teadlikkust probleemidest, millest oleme 30 aastat rääkinud, siis pole see väga kõrge," nentis Aveliina Helm, Tartu Ülikooli botaanika vanemteadur, kes aitas kaasa ülevaate Euroopat ja Kesk-Aasiat käsitleva peatüki valmimisele.
#000008
"Teadlase vaatenurgast ei ütle see minu jaoks mitte midagi uut. [...] Kui vaatan aga valitsejate, kasvõi Eesti valitsuse teadlikkust probleemidest, millest oleme 30 aastat rääkinud, siis pole see väga kõrge."
#000009
Ülevaates tuuakse välja, et alates 1970. aastast on kasvanud maailma elanikkond kaks korda. Sama ajaga on majanduse ja väliskaubanduse maht vastavalt nelja- ja kümnekordistunud.
#000010
Kasvavate vajadustega sammu pidamiseks on muutnud inimkond oluliselt 75 protsenti planeedi maismaa-ökosüsteemidest. Näiteks raiuti ainuüksi aastatel 1980–2000 ligikaudu sada miljonit hektarit troopilist metsa. Märgalad on kadunud kolm korda kiiremas tempos. Võrreldes 1700. aastaga on neid alles vaid 14 protsenti.
#000011
Dokumenteeritult on alates 1500. aastast inimeste mõjul välja surnud vähemalt 680 liiki selgroogseid. Kokkuvõtlikult ootab muu hulgas elupaikade hävimise tõttu väljasuremine veel ligikaudu miljonit liiki. Maismaal elavatest taimedest ja loomadest on ohus neljandik.
#000012
"Mõnevõrra on tegu suure üldistusega. Loodusteadus pole nii massiivne, et me oleks jõudnud kirjeldada kõigi nende seisukorda, ainuüksi putukaliike on miljoneid. Ent teame päris hästi, mis on neid ohustavad tegurid. Kui kaovad elukeskkonnad, kaovad ka sealsed liigid," selgitas Helm.
#000013
Näiteks moodustavad vanad metsad Eesti kõigist metsadest vaid kaks protsenti. Kunagistest niidukooslustest on alles viis protsenti. Sealsete tolmeldajate, putukate ja niidutaimede elupaik on jäänud ahtamaks või täielikult kadunud. Seda kannustab maakasutuse intensiivistumine. Maastikud muutuvad ühetaolisemaks ja väheneb seal elavate liikide arv.
#000014
Lisaks otseselt loodusvarade ammutamisega seotud tegevustele muutub tulevikus tähtsamaks üleilmne soojenemine. Kui 2 °C temperatuuritõusu korral kasvab liikide väljasuremisrisk viis protsenti, siis 4,3 °C tõusu korral küündib see 16 protsendini. Kliimamuutuste tulemuses kitseneb liikide leviala. Sellest ja temperatuuritõusust tingitud muutusi on märgata juba nii ökosüsteemide tasandil kui ka liikide pärilikkusaines.
#000015
Riikide ja üksikisikute senise käitumise jätkudes kiireneb liigilise mitmekesisuse kadu seetõttu vähemalt sajandi keskpaigani. Praegu on liigikao kiirus kümneid kuni sadu kordi suurem kui vähemalt viimase kümne miljoni aasta jooksul.
#000016
Liigikadu mõjutab otseselt inimeste heaolu. "Samad elupaigad pakuvad meile olulisi looduse hüvesid. Puhas õhk, vesi, muld – need ei lange meile kosmosest, vaid on seotud kõik liigirohkusega. Meie elu sõltub looduskeskkonnast ja ökosüsteemide toimimisest," viitas Helm.
#000017
Näiteks on vähenenud põllumajanduslik tootlikkus muldade vaesumise tõttu 23 protsenti. Metsmesilaste ja teiste tolmeldajate arvukuse võib tekitada aastas 233–577 miljardi dollari suurust kahju. Paradoksaalselt toetavad OECD riigid potentsiaalselt keskkonnavaenulikku tootmist aastas ligikaudu saja miljardi dollariga.
#000018
Raportis tuuakse välja, et liigirikkus mõjutab toidutootmist ka teisel viisil. Näiteks on sajandite vältel kodustatud 6190 imetajaliigist jõudnud välja surra vähemalt 560. Veel tuhatkond liiki on väljasuremisohus. Samuti ohustavad muutused maakasutusest tingitud muutused põllumajanduskultuuride kodustamata sugulasi. Sellega väheneb võimalus haigus- ja kahjurikindlamate sortide ning veenappust paremini taluvate tõugude aretamiseks.
#000020
Kõik pole raporti autorite sõnul siiski kadunud. Mõõdukamatest jätkusuutlikkuse eesmärkidest jääb aga väheseks. Tarvis läheb tervet majandust ja ühiskonda hõlmavaid muutusi. Ühe võimaliku lahendusena tuleks käsitleda majandust mitmekülgsemalt ja seada majanduskasvu kõrval teisigi eesmärke, mis mõõdaksid elukvaliteeti tervikuna.
#000021
"Iga mõtlematult kasutatud ruutmeeter on kellegi teise jaoks raiskamine. Me saame lõimida elupaikade säilimist oma tavapärasesse tegevusse ja ei pea selle all kannatama."
#000022
Ökosüsteemide säilimist soodustavate rahaliste stiimulite tekitamise kõrval võiks laiendada kaitsealasid ja muuta maastikke mitmekesisemaks. Toitu saab toota suures kogus senisest keskkonnasõbralikumalt ka mahepõllumajanduseta.
#000023
Aveliina Helm rõhutas, et oma tähtis roll on täita tavalistel inimestel. See ei piirdu korra aastas hääletamisega. "Võtame elupaiku ära kasvõi sellega, et niidame liiga sageli muru või katame asfaldiga ebavajalikke kohti. Iga mõtlematult kasutatud ruutmeeter on kellegi teise jaoks raiskamine. Me saame lõimida elupaikade säilimist oma tavapärasesse tegevusse ja ei pea selle all kannatama," rõhutas vanemteadur.
#000024
Rahule ei tohiks jääda ka teadmisega, et Ida-Euroopas elavate inimeste ökoloogiline jalajälg jääb keskmiselt alla keskkonna bioloogilisele suutlikkusele. "Kui meil on võrreldes näiteks hollandlastega maad lahmakatena käes, ei või me selle arvel rohkem laristada ja piinata ümbritsevat keskkonda," sõnas Helm.
#000025
Putukate viimnepäev saabub vargsi ja valikuliselt
#000027
Analüüs: mitmepalgeline maastik tõstab põldude saagikust
#000028
Geoloogid: hapnikupuudus hävitas Balti ürgmeres elurikkuse
#000029
Prognoos – 100 aastaga kahaneb oluliselt lindude ja imetajate mitmekesisus
#000030
Viimase sajandiga suri välja sadu taimeliike
#000031
Tõnis Kipper: meil oleks loomadelt palju õppida
#000032
"Suud puhtaks": kuidas ühendada keskkonna kaitsmine ja soov kasvatada sissetulekuid?
#000033
Kutse teadust tegema: vaata nurmenuku õie sisse!
#000034
Ökoloog heidutusjahi põhjustest: põllud on liiga suured ja liiga vähe liigendatud
#000035
Putukate kadumine maailmast - kas paanikaks on põhjust?
#000036
Hoolikalt niidetud murukõrb linnas aitab kaasa liikide kadumisele
#000037
Geneetiline mitmekesisus on elurikkuse säilimise kindlustuspoliis
#000038
Ökoloogid: niitude kadumisega on kadunud ka suur osa elurikkusest
#000039
Looduse hüvedele hinnasilt: palju sina maksaksid tolmeldamise eest?
#000040
Kadumise äärel loopealsetelt leiti Eestile 6 uut ämblikuliiki
#000041
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000042
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000043
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000044
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000045
Eestis tasub päikest püüda läänest
#000046
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000047
Looduskaitsealad putukaile ja ämblikele kaitset ei paku
#000048
Lumepuudus suusakeskustes võib mõjutada maailma kliimapoliitikat
#000049
Uuring: Kagu-Eesti jäätmetest saaks toota hulganisti biogaasi
#000050
Rohenäpp suudab muuta aknalaua troopiliseks paradiisiks
#000051
Tehiskaaslane ja tehismõistus kaardistavad maailma prügi
#000052
Metsatagavara või puude juurdekasv ei loe elurikkuse seisukohalt midagi
#000053
Suur ülevaade: kõik, mida peaks teadma orkaanidest
#000054
Met Office: järgmine aasta tuleb lõppevast veelgi soojem
#000055
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000056
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000057
Hapuvadak võib jõuda peagi seaküna asemel inimeste toidulauale
#000058
Ennetav sisekaemus väärtuste üle tagab viisakama debati
#000059
Meediataip jagas Eestimaa koolides meediatarkust
#000061
ENSV disainköök peegeldas "meie välismaa" väärtusi
#000062
Euroopa pääseks jääajast isegi Golfi hoovuse seiskumisel
#000063
Maailm leekides: suurpõlengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks
#000064
Puidu ahju ajamine päästab poliitikud, kuid mitte kliima
#000065
Suur analüüs: kas elektriauto ikka säästab kliimat?
#000066
Analüüs: biokütustest on kasu, kuniks mets püsti jääb
#000067
Miks 27 aastat pärast nõukaaega endiselt Emajõe põhja ei näe?
#000068
ÜRO kliimaraport: võimalus kõige hullema ära hoidmiseks on peaaegu käest kadunud
#000069
Eesti mudakivi ehk graptoliitargilliit – kas oht või kasulik maavara?
#000070
Kuidas päästa maailma: kuraditosin tõenduspõhist nippi
#000071
17 halli varjundit: kas mahetootmine on tavatootmisest keskkonnasõbralikum?
#000072
Puulehtede äravedu on tarbetu ja lausa kahjulik
#000073
Teadlane teab: miks Eesti suvi läheb aina külmemaks ja kas nii jääbki?
#000074
Bakalaureusetöö: Eesti kliimasse sobivat kvaliteetset ehitusmaterjali saab otse põllult
#000075
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000076
Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti päästa
#000077
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000078