Veebiarhiiv alates 2004. aastast tänaseni
#000000
Palun sisesta otsingufraas ja alusta otsimist
#000001
Eesti (kirja)keele muutmine keskmise Euroopa standardi poole algas sajandite eest ning palju sellest on jõudnud ka kõnekeelde. Nii ei saa kõnekeelgi olla universaalne imerohi.
#000003
Raamat sisaldab 26 Jaan Kaplinski keelde puutuvat esseed-kommentaari, alates aastast 1962. Kuus neist on ilmunud esmakordselt. ...
#000004
Elame huvitaval ja kummalisel ajal. Viimased kuud on viinud meid justkui teise reaalsusse, millega kohanemine võtab ...
#000006
Erialakeel ja terminiõpe tuleb lõimida erialaainetega ning see eeldab muu hulgas õppejõudude senisest tihedamat ja sisulisemat koostööd.
#000007
Mõningasele ebaühtlusele vaatamata on erialakeelt arendatud järjepidevalt. Pärast Eesti iseseisvuse taastamist on kasutusele tulnud suur hulk abivahendeid: eesti keele instituudi keelekogud ja keelenõu, samuti uus terminihalduskeskkond Ekilex, universaalne terminitöövahend terminoloogidele ja erialakeele ...
#000008
Ususõnastiku tegijad on valinud tee, mida mööda on juba aastakümneid käinud EKN – oikumeenilise tee märgistada ühtsust konfessioonide erisustes.
#000011
Eesti üldkeelt sisaldav „Eesti keele sõnaraamat“ on nüüd koha leidnud interneti­põhises Sõnaveebis, millega ühendatakse ka erialasõnastikud, sealhulgas ususõnastik. Seetõttu võib kasutajale mõni märksõna avaneda koos üllatavalt mitmelaadsete definitsioonidega. Usukeel üldkeele osana Usukeel ...
#000012
Ka Eestis on põliskeeled olemas
#000015
Murdekeeli rahvusvahelisel tasandil põliskeelteks pidades kaitseme omaenda keelerikkust, innustame hõimurahvaid ja edendame Eesti mainet maailmas.
#000016
Laureaat – Keelt mõtestades uute avastusteni
#000018
Helle Metslang: „Grammatika võimust käib mu meelest nii mõnigi kord üle pragmaatika ehk see, kuidas keelevahendeid kasutuses tõlgendatakse.“
#000019
Helle Metslang sai Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinna viljaka ja mitmekülgse pühendunud keeleteadlasena grammatika uurimisel, aga ka keeletoimetajate ja keeleuurijate põlvkondade harimise ning keelehuviliste innustamise eest. Auhinnale vaatamata on laureaadil palju töid alles ...
#000020
Keelepoliitika tegelikku mõju saab hinnata valitsuse ja ennekõike keelega seotud ministeeriumide toimimise alusel – need on aga seotud erakondlike ministritega.
#000021
Aasta 2019 oli eesti keele aasta, aga tähistasime seda ka ÜRO põliskeelte aastana. Miks teha seda ...
#000022
Eesti teaduspoliitika peab oma näo pöörama Eesti poole
#000023
Kakskeelsus ja keelepoliitika võru-eesti näitel
#000025
Eestis ja Euroopas tuleb soosida ja väärtustada senisest rohkem mitmekeelsust ning keskenduda ennekõike väiksematele, eriti omamaistele ohustatud põliskeeltele.
#000026
Kes peab eesti keelt n-ö väikseks keeleks, sel tasub meeles pidada, et suurem osa maailma keeltest ...
#000027
Meie hulgast on lahkunud rahvusvahelise kaaluga keeleteadlane, Wiedemanni keeleauhinna laureaat, üks keeleseaduse algatajatest ja koostajatest, kauaaegne õppejõud ja tervete õpetajapõlvkondade legendaarne kasvataja, omaaegne teisitimõtleja, hilisem vabamõtleja, arvamusliider ja avaliku sõna meister professor ...
#000028
Riiklikele kultuuripreemiatele esitati 99 ning spordipreemiatele 45 kandidaati
#000034