Tõnis Lukas: peame hoidma eesti keelt kui silmatera
#000003
Uue õppeaasta eel andis haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas intervjuu Õpetajate Lehele ja vastas õpetajate-koolijuhtide küsimustele.
#000005
Teine tähtis asi on õpetajaameti austamine ja väärtustamine. See ei puuduta ainult neid, kes lähevad muukeelsesse kooli eesti keeles õpetama või seal juba õpetavad, vaid tähendab üldiselt õpetajaameti väärtustamist, mis loob fooni, et inimesed valiksid õpetajakutse ja asuksid hiljem valitud ametis ka tööle.
#000008
Tõnis Lukas tervitas Tartu Ülikooli avaaktusel üliõpilasi ja õppejõude. „Ülikooli roll on paljundada tarkust. Otsida teadmist, tuvastada fakte – selleta jääb iga vaba arutelu lihtsalt tühjaks mokalaadaks. Ka akadeemiline vabadus tuleb sisustada arukalt. Riigi roll on anda selleks vabaduseks ruumi ja eraldada piisavalt vahendeid. Pingutan selle nimel, et riik oma rolli hästi täidaks. Sel sügisel on jälle lootust!“ ütles minister. Foto: Andres Tennus / Tartu Ülikool
#000009
Milline on teie palgaprognoos ja ambitsioon järgmiseks ja järgnevateks aastateks?
#000010
Haridus- ja teadusministeerium on taotlenud, et liiguksime 120 protsendile ehk koefitsiendiga 1,2 võrreldes Eesti keskmise palgaga. Kas see on võimalik ühe-kahe-kolme aastaga, selgub läbirääkimistel rahandusministeeriumiga. Keskmine palk liigub eest ära ja riigi rahandust tundes võin öelda, et plaan on suhteliselt ambitsioonikas.
#000011
Aastaid tagasi oli loosung „Heale õpetajale topeltpalk“. Milline peaks olema hea õpetaja palk?
#000014
Kunagi leppisime ju kokku nooremõpetaja, õpetaja, vanemõpetaja palga alammäära üle riigi. Nüüdseks on säilinud ainult üldine alammäär, millest vähem ei peaks ükski magistritasemega õpetaja saama. Aga seda ei saa nimetada karjäärimudeliks. Ütlen kõigile, kes räägivad innustunult, et õpetaja vajab karjäärimudelit: sellest ei tasu ainult rääkida, vaid see tuleb teha. Vahepeal tehti see mudel tühjaks − väga austatud ja auväärne kutsete süsteem ehitati üles nii-öelda teadlikkusele ja taotlemisvabadusele. Nii ongi vanemõpetaja või meisterõpetaja nimetuse saamine jäänud õhinapõhiseks, sest sellega ei kaasne palgatõus. See tähendab, et karjäärimudel on tegelikult likvideeritud ja inimesed, kes on olnud vanemõpetajad, ei taotle seda enam uuesti, sest see ei too kaasa liikumist palgaredelil. See ei tähenda, et õpetaja ei tahaks ennast täiendada. Õpetajad peavad seda väga oluliseks.
#000016
Ametiühing ütleb, et streik on õhus. Kas valitsusel on plaan selle ärahoidmiseks mingeid samme astuda?
#000018
Muidugi! Valitsus hakkab eelarve läbirääkimistega tegelema intensiivselt juba sellel (eelmisel – toim) nädalal. Olen rahandusministriga kohtunud ja oma taotlusi põhjendanud. Kui streigi põhjendus on madal palgatase, on selle ärahoidmiseks kaks varianti: tõsta palka ja suhelda partneritega. Püüan teha aktiivselt mõlemat.
#000019
Milline peaks olema koolijuhi ja õpetaja palga suhe?
#000020
Juhi tööd peab samuti väärtustama ning kui ta on aktiivne ja töötab suure koormusega, suudab oma kooli taset kõrgena hoida, siis väärib ta suurt palka. Aga ma ei võrdleks seda õpetaja palgatasemega, et ei tekiks illusioon, nagu võiksime saavutada koolijuhi korraliku palga mitte tõstes õpetaja töötasu. Ma ei hakka nende töid võrdlema. Kindlasti on koolijuhtide hulgas seda tüüpi juhte – olin ka ise selline – , kellel ei ole midagi selle vastu, kui on võimalik tõsta oma kolleegide palka kõrgemaks või hoida neid samas kaalukategoorias iseenda palgaga.
#000022
Järgmine laine oli Peeter Kreitzbergi eestvedamisel, kui tähtajalised töölepingud muudeti seadusega tähtajatuteks, et vältida koolijuhtide politiseerimist, mis eksisteeris paljudes omavalitsustes.
#000025
Kvalifikatsioonile vastavate õpetajate nappus süveneb iga aastaga. Kuidas innustada üliõpilasi õpetajaks õppima?
#000027
Paarkümmend aastat tagasi tegin Estonias õpetajate austamise üritusel ettepaneku, teha seriaal õpetajate tööst. Politseinike, kaitseväelaste, detektiivide, kokkade tegevusest on positiivse fooni loomiseks ju väga palju filme tehtud. Mõne aja pärast ilmuski seriaal „Õpetajate tuba“. Eks ta rohkem selline õpetajate tuppa kinni jäänud veidrike lugu oli. Kahju!
#000031
Millised on riigi tasandi motivaatorid, konkreetsed sammud, et õpetajad koolis töötada sooviksid? Kuidas tekiks meil konkurss õpetajaametisse nagu Soomes, kus on viiskümmend tahtjat kohale?
#000033
Õpetaja tegevus on väga selgelt seotud ka eksamiteks valmistumise, kogu nii-öelda aruandlusega. Me ei saa öelda, et õpetaja saab koormuse vähenemiseks ainult ise midagi muuta. Arvan, et õppekava arendajad on teinud palju selleks, et otsene koormus väheneks ja saaks rohkem valida. Iseasi, kas praktikas paistavad need alati samasugused välja, kui teoreetikud ettepanekuid tehes neid näevad.
#000042
Mõistan muret. Siin on palju tahke. Kas õpetajal on võimalus ennast kehtestada? Kuidas ühiskond selle vastu võtab? Kui ma eelmine kord ministriks tulin, hakkas üks ajaleht mind juba järgmisel päeval ametist maha võtma, kui olin intervjuus öelnud, et õpetajal peab olema õigus õpilaste lahutamiseks hädaolukorras ka füüsiliselt sekkuda. Kui õpetaja näeb, et situatsioon on ohtlik, peab ta tagajärgede ärahoidmiseks rüselejad lahutama. Selle peale teatati, et minister Lukasel on peaaegu et plaan teha iganädalased peksupäevad. Asja võimendati üle. Ma ei ole kehalist karistamist kunagi õigeks pidanud, aga õpetajal peab olema õigus lahendada olukordi klassis operatiivselt teatavate kasvatusmeetmetega. Muidugi tuleb piire teada, peab olema koolitus. Aga õpetaja peab tundma, et protsessi eest vastutajana on ta ka olukorra peremees. Ei saa öelda, et vastutad protsessi eest, kui ei saa midagi teha selle kujundamiseks. Õpetaja peab tundma, et tal on võimalik ennast metoodiliselt realiseerida ja et tema valikuid usaldatakse.
#000050
Mida saab üldharidus ja mida kõrgharidus kutsehariduselt üle võtta?
#000058
Üldharidus saab kutsehariduselt üle võtta individuaalset lähenemist. Kutseharidus on nii oma üldainetes kui ka erialatundides-praktikates harjunud pakkuma nii-öelda rätsepaülikonda. Kutsekoolis on väga erineva ettevalmistusega noori ja nendega tuleb kogu aeg tegelda, ka tugispetsialistide vajadus on päris suur.
#000059
Integratsiooniks on vaja teha kutseõppekeskuste ja gümnaasiumide ühiseid õppekavu, kus kutsehariduskeskused saavad oma korralike tehniliste baasidega tihti pakkuda palju huvitavaid kursusi, mida noored vajavad.
#000061
Tartu Kutsehariduskeskuse juhina pakkusin kõigile Tartu gümnaasiumidele välja teatud võimalusi. Kõik ei ole tunniplaaniga sobitatav ja on omad probleemid, aga seda ühistööd, ühisõppekavade ja valikainete kombineerimist võiks rohkem olla.
#000062
Praeguse õpetajate arvu puhul ei ole kindlasti võimalik õpetajatele vaba semestrit anda ja võib-olla ei olegi see kõige parem meetod, aga mõne õpetaja jaoks võib see olla hädaventiil, mis aitab koolist päriselt lahkumist ära hoida.
#000069
Me võiksime vaba semestri institutsiooni luua. Aga ma ei ütle, et seda saab kohe lausaliselt kasutada.
#000071
Õpetajad ei küsinud ministrilt midagi Ukraina teemal. Mida see teie arvates näitab?
#000078
2 kommentaari teemale “Tõnis Lukas: peame hoidma eesti keelt kui silmatera”
#000084