Hans Väre: tehisaru tapab sotsiaalmeedia tähe
#000003
Mida rohkem võtab vale võimust sotsiaalmeedias, otsingumootorites ja teistel toimetusliku sõelata interneti teadetetulpadel, seda enam peaks suurenema ajakirjanduse tähtsus, leiab Hans Väre Vikerraadio päevakommentaaris.
#000004
Nimekiri prominentsetest inimestest, kes on alla kirjutanud mõnele avaldusele tehisintellekti arenduste pausile panemiseks või vähemalt range kontrolli alla võtmiseks, täieneb kiiresti. Nende kõrval, kelle seisukohti võib pidada selgelt omakasupüüdlikeks, sest potentsiaalsete konkurentide pidurdamine oleks neile äriliselt kasulik, leidub üha rohkem ka tehisintellekti, sealhulgas viimastel kuudel hiigellaineid löönud suurte keelemudelite väljatöötajaid. Ka president Kersti Kaljulaid, kes on seni olnud progressi piiramise suhtes üsna skeptiline, astus mõne aja eest murelike ridadesse.
#000005
Tehnoloogilised arengud võivad toimuda plahvatuslikult, aga ka pikaks ajaks vinduma jääda, seega ei oska tegelikult keegi öelda, kas hetk, mil meie ei kontrolli enam tehisintellekti, vaid tema meid, on aastakümnete taga, igavikus, või aasta-paari kaugusel.
#000006
Üsna selge on aga see, et paljude töötajate leivakannikat hakkavad suured keelerobotid ja intelligentsed visuaalprogrammid õhemaks nüsima õige kiiresti ning kõige vahetum oht, et tehisintellekti hakatakse ära kasutama valeinfo levitamiseks, pole kellegi suurte silmadega hirm, vaid juba toimunud fakt. Tõsi küll, seni pole see veel muutunud massiliseks, kuid ilmselt võtab trollivabrikute ümberõpetamine lihtsalt natuke aega.
#000007
Koordineeritud pahatahtlikud kampaaniad on isegi puhta inimjõu toel olnud üsna tõhus ning odav relv. Asjatundjate hinnangul saaks Venemaa selle raha eest, mida kulutab aasta jooksul läänevastaseks infosõjaks, Ukrainas ehk vaid ühe päeva päris sõda pidada.
#000008
Ent kujutame nüüd ette, et sajad infosoldatid ei trüki enam ise sotsiaalmeedias ja ajakirjandusväljaannete kommentaariumites Kremli jutupunkte, vaid annavad lihtsalt robotile suuniseid, kuidas ja kuhu mida postitada. Pikkade, valedel põhinevate ja üsna labaste, kuid siiski teatud piirini argumenteeritud kommentaaride kirjutamine võtab vaid mõne hetke. Lääne poliitikuid kompromiteerivate realistlike fotode ja videote loomine ei nõua enam aega ja erioskusi, vaid lihtsalt tehisintellektile õigete käskluste andmist.
#000009
Enam ei komista tehisintellekt ka sõrmede joonistamisel ja muudel detailidel, mis varem teda kergesti tuvastada aitasid, ja kui eksibki, siis parandab vea käsu peale kiiresti.
#000010
Juba Nõukogude ajal räägiti anekdooti, et kui Napoleonil oleks olnud ajaleht Pravda, ei teaks maailm Waterloo all lüüa saamisest siiani poolt silpigi. Mida siis oodata maailmas, kus propagandalehe asemel painutavad tõde robotid? Ja jutt ei käi kaugeltki ainult Venemaast või Hiinast. Need vahendid on kättesaadavad kõigile räpaseid võtteid armastavatele tegelastele, olgu nendeks siis mõni poliitiline jõud, suurkorporatsioon või nihkes mõttemaailmaga kiuslik tegelane kuskil pimeda elutoa tolmunud nurgas.
#000011
Seda kõike silmas pidades ennustavad eksperdid, et internet valatakse üle säärase solgilaviiniga, millest tavalisel inimesel on ülikeeruline tõetera üles leida. See stsenaarium on üsna tõenäoline. Ent võib anda ka vastupidise tulemuse.
#000012
"Kui valeinfo levik sotsiaalmeedias muutub sedavõrd laialdaseks, et inimene seal enam midagi uskuda ei julge, kukub valede võrk iseenda raskuse all kokku."
#000013
Nagu poleks ilma heata kurja ja kurjata ei oleks head, ei saa ka vale valitseda ilma tõeta. Ükskõik, kui tihedast kangast kott ka poleks, võib pettur põrsa asemel sinna midagi muud panna ainult siis, kui lõviosa kauplejatest ostjale siga ei mängi. Seega, kui valeinfo levik sotsiaalmeedias muutub sedavõrd laialdaseks, et inimene seal enam midagi uskuda ei julge, kukub valede võrk iseenda raskuse all kokku.
#000014
Loomulikult teavad seda ka ühismeedia haldajad. Juba mitu head aastat püüavad nii Facebook kui ka teised sotsiaalmeediahiiglased valeinfo levikule päitseid pähe saada, kuid see läheb üle kivide ja kändude. Tehniline võimekus areneb, kuid tavaliselt on kontrollimehhanismid ikka rikkujatest sammu võrra tagapool, eriti, kui valeinfo levik kasvab eksponentsiaalselt. Et vähegi arvestatav kogus võltskraamist kätte saada, tuleb seda kokku riisuda sedavõrd laia ja tiheda rehaga, et maha tõmmatakse ka paljud päris inimeste mõtteavaldused, mille suunast või satiirilisusest tehisaru aru ei saa.
#000015
Te võite pidada seda soovmõtlemiseks, sest kahtlemata ei istu ma erapooletu kohtuniku toolil, vaid ikka oma, ajakirjaniku mätta otsas, kuid mida rohkem võtab vale võimust sotsiaalmeedias, otsingumootorites ja teistel toimetusliku sõelata interneti teadetetulpadel, seda enam peaks suurenema ajakirjanduse tähtsus. Keegi ei jõua kontrollida iga loo tausta ning seega muutub taas oluliseks, millist kaubamärki ehk väljaande või ajakirjaniku nime see kannab.
#000016
Vaadates ajakirjandusväljaannete veebitellimuste kasvu, on nõudlus kvaliteetse info järele ilmselgelt olemas. Küsimus on pigem selles, kas reporterid, toimetajad ja ajakirjandusjuhid lasevad ennast liialt kallutada sellise sisu poole, mis tundub lühivaates kõige tulusam, või hoiavad pikka perspektiivi silmas pidades nii teemavalikus kui ka usaldusväärsuses kvaliteedistandarditest kümne küünega kinni.
#000017
Ma ei pea siinkohal silmas, et veebiajakirjandus ei peaks nii formaatidelt, levikanalitelt kui ka teemakäsitlustelt uuenema, vaid et ei unustataks vastutustunnet ja kajastatava vajalikkust, mis huvitavuse kõrval moodustavad ajakirjanduse tabureti teised kaks jalga.
#000018
Kolme jalaga taburetil ei ole nii mugav istuda kui tugitoolis, kuid see ei kõigu kunagi ega lase laisalt lösakile vajuda. Ka ajakirjandus ei tohi lasta ühiskonnal laisaks minna ja kaduda kübermaailma ilusatesse valedesse. Neisse mullidesse, olgu need siis valeinfo miiniväli, mõttekaaslaste kajakambrid või Instagrami teeseldud täiuslikkus, on ülilihtne uppuda. Ent kui me seda endale lubame, ei ole tuleviku tõelisus ühestki otsast ilus.
#000019
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.
#000021
Uuring: Facebooki algoritmide muutmine jättis kõlakojad püsti
#000022
Eetikauurija: ChatGPT-d saatev kõmu röövib tähelepanu tegelikelt probleemidelt
#000024
Tehisintellekt aitab mõista loomulikku mõistust
#000026
Kersna: propaganda vastu aitab haridus, mitte ametnike kontroll
#000027
Tehismõistus leidis kiire viisi andmeid sorteerida
#000028
Andres Karjus: tehisintellekt seab juba sel sügisel koolid sundvaliku ette
#000029
Peeter Tali: ajakirjanduse käibemaksu tuleks hoopis langetada
#000030
Hiina kompartei üritab tehisintellektile päitsed pähe panna
#000031
Professor: võidujooks parema tehisintellekti nimel varjutab inimkahjud
#000032
EL tahab tehisintellekti loodud sisu tähistamist internetis
#000033
Uus tehisintellekt muudab videopildi kolmemõõtmeliseks
#000034
Võrklaev: töötuskindlustusmakse tõus on RES-is kirjas
#000043
Trump ja Robertson said reitinguturniiril avaringis üllatuskaotuse
#000045
Müüt või tõde: kui lihasvalu ei tunne, oli trenn asjatu
#000047
Kallas abikaasa 1500-eurost kahjunõuet sõnavabaduse piiramiseks ei pea
#000049
Veljo Konnimois: ekspordile aitaks kaasa ministrite müügitöö
#000050
Zelenski nimetas jalgpallikoondise legendi Ševtšenko oma nõustajaks
#000051
Ilves: ma ei näe peakonsulaatide sulgemist USA-s nii suure tragöödiana
#000054
Tsahkna: konsulaatide sulgemise tõttu ei kannata äridiplomaatia
#000055
Loe katkendit Dominique Fortier' jutustusest "Paberlinnad"
#000056
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000057
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000058