Hariduseusk võiks saata eestlaste elukaart ka sellel sajandil
#000001
Parlamendi protseduuri­reeglite paikanihkumine Eestis aastatel 1990–1992
#000004
Tsiviilelanikkonna ohustatus sõjatehnika arengu tõttu ja varjevõimalused. II*
Tallinna Tehnikaülikool EuroTeQiga tippude poole
Milleks doktorantuur, kui vaja on vaid „tavalisi töötajaid“?
Vajame noori, kes on teaduse usku
Riigikogu hoone – esimene võrdsete seas
#000009
Eesti otsib õnnelikku suurtöösturit *
#000017
Meie inimesed, meie riik ja meie kosmos
#000018
Mõtteid parlamentarismist, demokraatiast ja Riigikogu suundumustest
#000020
Julgeolekuolukord on täielikult muutunud ning peame valmis olema kõigeks
#000022
Rohepöördega seotud muudatustes on peidus palju võimalusi
#000023
Strateegia „Eesti 2035“ suurim väärtus on tema koostamise protsess
#000025
Vähem kaikaid kodaratesse ja rohkem tarka teadust
#000030
Eesti parlamentaarse kultuuri viljad on küpsemas
#000032
Kes on eestlane? Pilguheit rahvuse identiteedi loosse
#000035
Eesti inimvara: kas säästa, investeerida või laenata?
#000036
„Pehme jõud” Eesti julgeoleku teenistuses
#000038
Venemaa regionaalsed võimalused ja globaalne ambitsioon
#000039
Euroopa Liidu võlakriis – kas majandus- või poliitiline kriis?
#000040
Kas Eesti saab eurole üleminekuks rohelise tee?
#000043
Sotsiaalset kaitset võib vajada igaüks
#000044
Ühinemine on kohapealse arengu seisukohalt strateegiline otsus
#000045
Presidendi valimine – erakondade konsensuspoliitika proovikivi
#000047
Riigikogu roll Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga
#000049
Riiklikult tähtsate küsimuste arutelud Riigikogus 1992-1999
#000050
Seaduse “2000. aasta riigieelarve” eelnõu menetluskäik Riigikogus
#000053
Eurokeelest, eurotekstide tõlkimisest ja tõlkijatest
#000055
Eesti välispoliitika kolmas faas – argipäev *
#000057
Inimõiguste universaalsusest ehk mida teha “teistega” *
#000058
Eestlaste suur vabadusvõitlus: järjepidevus ja kordumine Eesti ajaloomälus
#000059
Kas Eesti jagab Euroopa väärtusi?
#000060
Kõrghariduse roll, kvaliteet ja rahastamise alused*
#000064
Kõrgharidusõpingute rahastamine tudengite vaatenurgast: kuidas katta elamiskulud?
#000065
Investeering kõrgharidusse ja selle oodatav tulumäär Eestis
#000066
Kõrgharidusõppe suundumused ja võimalikud stsenaariumid
#000067
Väikeriikide energiajulgeolekust ja -haavatavusest Baltimaade näitel
#000069
Kuidas vastata nn hullu mehe strateegiale? Õppetunnid Ukraina sõjast aastal 2022
#000072
Raamatud ja artiklid paremaks toime­tulekuks infosõja rindel­
#000074
Mis see rohepööre oma olemuselt on?
#000075
Kuidas sotsiotehnilisi süsteeme ümber kujundada?
#000077
Andmepõhine tugi koroonakriisi juhtimisele Eestis
#000082
„Eesti 2035“ ehk strateegiline tervikvaade riigi arengu suunamiseks
#000087
Riigi rahanduse väljakutsed ja valdkondlikud prioriteedid
#000088
Eesti tervisekindlustus­süsteemi valikud aastani 2035*
#000089
Digi- ja innovatsiooni­pöörde roll strateegias „Eesti 2035“
#000090
Eesti linnade ruumilise arengu väljakutsed
#000091
Eesti elanike liikuvusprofiilid globaalsete trendide taustal
#000093
Milliste stsenaariumide poole oleme teel?
#000095
Põllumajandus ja Euroopa Liidu eelarve
#000098
Eesti erakonnad Euroopa poliitilises ruumis
#000101
Kust tuleb Euroopa Liidu rohelepe ja milles me kokku lepime*
#000103
Euroopa Parlament – tagasihoidlik, kuid järjekindel visionäär
#000104
Teaduskorraldusest Eestis: minevik ja tulevik
#000105
Teaduste akadeemia: kulu või konkurentsieelis
#000106
Riigireformi vajalikkus ja Riigireformi Sihtasutuse ettepanekud
#000107
Riigikogu probleemkomisjoni ootused ja karid
#000108
Hea halduse põhialused kui riigikogulase reform
#000109
Eesti 2017 haldusreformi mõju asustusele ja regionaalsele majandusarengule
#000114
Kohanemine rahvastiku vananemisega kui rahvastikupoliitika keskne väljakutse *
#000116
Vaimult suureks. Ühiskondliku innovatsiooni alused *
#000117
Emadus ja emade elumaailm *
#000118
Mis suunas areneb tulevikumajandus ja mis oskusi siis vajatakse? *
#000119
10 mõttearendust Eesti majanduse asjus
#000120
Teadus- ja arendustegevuse investeeringute vähenemine ohustab Eesti konkurentsivõimet
#000121
Eesti arengumudeli muutmiseks tuleb muuta stiimuleid
#000122
Metsatööstus on üks Eesti majanduse alustaladest
#000123
Aktsiisipoliitika – võrrand mitme muutujaga
#000124
Geoökonoomilised nihked ja muutuv mänguruum Eestile *
#000125
Millist mõju avaldab sõjajõududele tärkav tehnoloogia 10 aasta perspektiivis? *
#000127
Kaose juhtimine: kuidas Venemaa juhib oma poliitilist sõda Euroopas *
#000128
Euroopa Liidu eesistumise ajalugu – tähelepanu nihkus halduselt poliitikale *
#000131
Eesti modernse rahvusliku innovatsioonisüsteemi kujunemisest rahvahariduse ja rahvamajade toel *
#000133
Kultuuri digiteerumine Eesti Rahvusraamatukogu näitel
#000134
Ettepanekuid kultuuripärandi ja kultuurmaastiku korralduseks *
#000135
Eesti kultuur, selle kujunemine ja saatus üleilmastuvas maailmas
#000136
Järgmine majanduse arenguhüpe on kinni sotsiaalses instrumentaariumis
#000138
Riigi toetatud integratsioon: pagulaste integratsiooni poliitika Skandinaavia heaoluriikides Rootsi ja Norra kogemuse näitel *
#000140
Eesti kõrgkoolide vilistlaste toimetulek tööturul *
#000141
Töökäte puuduses vaevlev Eesti – kust otsida ja leida lahendusi?
#000142
Tööstus 4.0 ja selle mõjud Eesti tööstusele ja haridusele
#000143
Õpetajahariduse perspektiivid – olukord ja väljakutsed *
#000144
Põhiseaduse juriidiline ekspertiis: eesmärgid, töökorraldus ja tulemused
#000146
Põhiseaduslikkuse järelevalve praktikast võrsunud põhiseaduse kriitiline analüüs
#000147
Mida on sotsiaalteadustel Eestile anda?
#000149
Kuidas psühholoogia abil poliitikaid kujundada?*
#000150
Vene rehepapp, Kremli välispoliitika populaarsus ja de facto riigid*
#000151
Loodusressursside koht Eesti teadmistepõhises majanduses*
#000152
Miks ja millist turismipoliitikat on Eesti riigil vaja?*
#000153
Noored ja ühiskond: osalus, rahulolu ja toimevõime*
#000154
Kuidas toetada tasemetöödega aineõppes üldiste oskuste kujunemist?*
#000155
Diskussioon kakskeelsest haridusest: teadusuuringud ja Eesti mudel*
#000156
Suhted Venemaaga ja kommunismipärandi ületamise katsed*
#000158
Läänemere strateegia algatus – ideed ja tegelikkus*
#000159
Riigireformi võimalused ja Eesti valikud
#000161
Eesti riigikogu kodukorra põhimõttelised probleemid
#000162
Sotsiaalse ressursi hind ja sidusa ühiskonna võimalused
#000163
Parlamendi närbumine – murrangud sõjaeelse Riigikogu välispoliitilises pädevuses *
#000164
Venemaa uusimperiaalsed mustrid suhetes naaberriikidega 2008–2016 *
#000166
Eesti kuvand Venemaa online-meedias 2015. aastal julgeoleku seisukohalt *
#000169
Kas kaome ajaloos? Ühe postmodernistliku riigi semiootilised sõlmed. Eesti *
#000170
Parlament meediaühiskonnas – parlamentaarse ja meedia areeni ristumine *
#000171
Delegeerimine ja vastutus parlamentaarses demokraatias *
#000172
Eesti julgeolek väliskomisjoni debatis *
#000173
Eesti rahvastikupoliitika retoorika, võrdlus Euroopaga
#000174
Eesti pensionisüsteemi põlvkondadevahelised efektid *
#000175
Lastega peredele mõeldud toetuste mõju vaesusele ja töötamise stiimulitele *
#000176
Eetilised väärtushinnangud Tallinna linnavalitsuse eelarveraamatutes aastatel 1934–2013
#000177
Euroopa raha võlu ja valu
#000179
Kuidas rakendada tulemuslikku kasinuspoliitikat valijate negatiivse reaktsioonita: Eesti kogemus 2008–2011
#000180
Kohalikud võimuliidud – kattuvused valitsuskoalitsioonidega
#000181
Eesti – Euroopa õigusriik?! *
#000183
Euroopa föderatsioonist ja selle alternatiivist *
#000184
Kas Euroopa integratsiooni areng on võimalik föderaliseerumisega ühel ajal?
#000185
Eesti noortepoliitika tulevik – koostöö ja kaasamine
#000187
Eetikakoodeks Riigikogu liikmetele – milleks ja kuidas?
#000189
Kui kallis on taastuvenergia toetamine Eestis?
#000190
Pagulaste lõimimine Eesti ühiskonda: probleemid ja lahendused
#000193
Töölised, kapitalistid ja Riigikogu valimistulemused 2011
#000194
Hääletamiskaalutlused 2011. aasta Riigikogu valimisel
#000197
OECD analüüs Eesti riigivalitsemisest – suurim probleem on killustumine
#000198
Kuidas ja kuhu oleks võimalik põhiseadusega edasi minna
#000199
Milleks on vaja avaliku arvamuse küsitlusi
#000200
Eesti energeetika õilmitseb nõukogudeaegses rasvas
#000202
Proportsionaalsuse probleem Tallinnas kohalikel valimistel
#000204
Eestist Euroopas ja Euroopast Eestis
#000206
Olulised muudatused põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses
#000208
Eesti inimarengu aruanne: kolmekõne võimalus teadlaste, poliitiliste otsusetegijate ja meedia vahel
#000211
Vägev vundament hoiab torni sirge
#000212
Eesti majanduse lähitulevik rahandusministri pilguga
#000213
Riigikogu valimised – võrdluses maailma ja lähinaabritega
#000215
Eesti Arengufond – teel järgmisesse majandusse
#000216
Õppekava koostamine on kompromisside otsimise kunst
#000217
Strateegiline planeerimine Eestis eile ja täna
#000219
Eesti liigub Schengeni õigusruumiga liitumise suunas
#000221
Schengenita ei ole Eesti päriselt Euroopas
#000222
Sisejulgeoleku valdkond vajab kiireid lahendusi
#000223
Eurole üleminek Eestis endiselt majanduspoliitika prioriteet
#000224
Kas Ida-Euroopa peab oma europlaane revideerima?
#000225
Vene-Saksa gaasijuhe: keskkond ja poliitika
#000226
Energiatõhusus – kuidas vähemaga rohkem saavutada
#000227
Balti Assamblee suurte muutuste teel
#000229
Balti Assamblee peab muutuma pragmaatilisemaks
#000230
Haridusstrateegiline protsess Eestis ja Eesti Haridusfoorum
#000232
Mõtteid hariduselu arengust Eestis aastail 1990–2005
#000233
Teadmistepõhine Eesti 2010: kontekst ja poliitikasoovitused
#000236
Teadmistepõhise Eesti poole – miks ja kuidas?
#000237
Kümme sammu Eesti teadus- ja arendustegevuse edendamiseks
#000239
Eesti presidendi roll europoliitika kujundamisel
#000240
Ühiskondlik lepe kui tunnetatud vajadus
#000241
Eesti parlamendi roll Euroopa Liidus*
#000242
Suur laienemine ja suur Euroopa müür*
#000243
Eesti põhiseadus kestab ka uues Euroopas
#000244
Riigikogu ja valitsuse põhiseaduslik vahekord
#000246
Riigikogu kodukorra seaduse muutmise võimalused
#000247
Kohalike omavalitsuste valimised taasiseseisvumisjärgsel perioodil
#000248
Eesti regionaalne ja kohalik areng globaliseeruvas maailmas
#000249
Euroopa Liidu tulevikudebatt ja Eesti
#000250
Euroopa tuleviku majanduslik mõõde ittalaienemise taustal
#000251
Euroopa tulevik: liit või föderaalriik?
#000252
Parlamendi side rahvaga meedia kaudu ja läbi meedia prisma
#000254
Praegune teaduspoliitika ei õigusta ennast
#000255
Eesti majanduspoliitika ehk kuidas kasutada piiratud ressursse?
#000256
Eesti põllumajanduspoliitika ja WTO leping ei vasta Eesti rahvuslikele huvidele
#000257
Miks Eesti pürgib Euroopa Liitu?
#000258
Eesti euroskepsis: sisepoliitiliste arengute mõjurid
#000259
Parlamentaarne kultuur üldise suhtlemiskultuuri taustal
#000260
Meie parlamentaarsest suhtlemiskultuurist, aga teisest vaatevinklist
#000261
Lühiarvamus Vabariigi Valitsuse haldusreformi kohta
#000262
Võitlus narkomaaniaga on keeruline ja komplitseeritud
#000264
Õiguse olemusest ja seaduse võimalustest
#000268
Rahva usaldus parlamendi vastu Euroopa riikides *
#000269
Ühinemiste mõju kohalike omavalitsusüksuste finantsilisele jätkusuutlikkusele *
#000270
Üksikkandidaadid valimistel Euroopa Liidu liikmesriikides
#000272
Majanduslik hääletamine Euroopa Parlamendi valimistel
#000273
Rahva usaldus Riigikogu vastu 1995–2012
#000275
Tervishoiuteenuse osutaja tsiviilõiguslik ja karistusõiguslik vastutus
#000277
Millist kohaliku omavalitsuse rahastamise süsteemi nõuab põhiseadus?
#000279
Põhiseaduse reformid sillutavad Türgi teed Euroopasse
#000280
Maavanema järelevalve halduse üksikaktide ja nende koostamise seaduspärasuse üle
#000283
Lissaboni lepingu ja Euroopa põhiseaduse lepingu võrdlus
#000286
Viisteist aastat põhiseaduslikkuse kohtulikku järelevalvet Eestis
#000287
Darfur – humanitaarkatastroof, mille nimel?
#000289
Euroopa Kohtust ja eelotsusemenetlusest *
#000290
Euroopa Kohtu eelotsus Eesti kohtupraktika mõjutajana
#000291
Euroopa Liidu Nõukogu otsib ühishuve
#000292
Euroopa Komisjon tahab muuta asjaajamise läbipaistvaks
#000294
Euroopa Komisjon pole Euroopa Liidu valitsus
#000295
Euroopa Parlamendi hiilgus ja viletsus
#000296
Europarlamendis sõltub palju igaühe enda aktiivsusest
#000297
Esindus- ja täitevvõimu rollimudelid kohalikus omavalitsuses
#000298
Eesti edu vundament võib vankuma hakata
#000299
Riigikontrolli auditipädevus ja strateegilised valikud
#000300
Eesti Pank ja riigi rahapoliitika
#000301
Valitsuse stabiilsus Eestis: soovunelm või tegelikkus?
#000302
Eesti põhiseadus ja Euroopa Liidu referendum
#000303
Kohtukorralduse korraldamatus pärsib kohtusüsteemi arengut
#000305
Eesti elanike finants­kirjaoskuse ehk rahatarkuse uuring
#000307
Noorte väärtused peegelduvad nende rändekäitumises*
#000308
Milline on Eesti biomajandus aastal 2050?
#000312
Noortekeskne lähenemine ja selle rakendamise mudel N-TELG*
#000314
Demokraatia uuendamine: rahvahääletus kohaliku omavalitsuse tasandil
#000316
Kohalikud omavalitsused korrastamas vabaühenduste toetusmeetmeid
#000318
Valitsuse rakkerühmad kui innovaatiline koostöövorm Eesti avalikus halduses*
#000319
Eesti tervishoiu rahastamise ebavõrdsus *
#000320
Euroopa Liidu ettevõtlus- ja innovatsiooni­toetused panustavad tootlikkuse kasvu ning hõivesse
#000321
Viiepallise hindamissüsteemi arengulugu Eesti koolihariduses
#000322
Kuidas suhtuvad Eesti elanikud ja kohtunikud lähisuhtevägivalda
#000323
Kuidas vältida läbikukkumist kaitsekoostöös? Euroopa strateegilise autonoomia algatus
#000324
Arctic Connect ja digitaalne Siiditee Arktikas*
#000325
Õigusteooria seoseid Eesti seadusloome kvaliteediga
#000326
Eesti pensionide piisavus ja jätkusuutlikkus võrdluspildis
#000327
Euroopa Liidu andmekaitse üldmääruse olemasolu on vastuolus aluslepingutega *
#000329
Tööga seotud sotsiaalse kaitse riskid Eesti tööturu muutuste taustal
#000331
Rahvastikustatistika probleemkohad ja nende lahendamine registrite abil
#000332
Ettevõtete investeerimismustrid ja roll globaalses väärtusloomes *
#000335
Eksport ja innovatsioon ettevõtetes: Euroopa siirderiikide võrdlev uuring
#000336
Ettevõtluse ökosüsteemi kontseptsiooni rakendamine Eestis *, **
#000337
Eesti tööhõive struktuurimuutus aastatel 1989–2017 ja selle piirkondlikud erisused
#000338
Eesti konkurentsivõime senine areng ja hetkeolukord piirkonniti
#000339
Kümme aastat riigiasutuste tugiteenuste tsentraliseerimist – näide tulemuslikust reformist
#000340
Mis aitab saada digiühiskonna liikmeks? *
#000341
Uussisserändajate kohanemine Eestis integratsiooni monitooringu andmete põhjal
#000342
Islamiradikalismi teoreetilised lähtealused ja selle tajumine Eesti vastutavates ametkondades *
#000343
Avatus valimisvõitlusele Eesti 2015. aasta parlamendivalimistel * *
#000345
Kuidas saavutada kohalike avalike teenuste ühtlane kvaliteet – vaade omavalitsuste kinnisvarale
#000346
Sotsioloogiline käsitus ja erakonnakonkurentsi kujundavad tuumkonfliktid Eestis ja mujal Euroopas *
#000347
Eesti tervisepoliitika visioon vajab uusi sihte
#000348
Protestiliikumised Rootsis ning nende mõju poliitikale
#000349
Liikumised ja protest taasiseseisvas Eestis
#000350
Akadeemilise töötaja rollikäsitlus riigi, organisatsiooni ja indiviidi vaatenurgast *
#000352
Praktikate püsivus: arheoloogi pilk aastatuhandete tagusele surmakultuurile Eesti alal
#000353
Teadmistepõhise poliitika ja õigusloome kaksteist institutsionaalset eeldust *
#000354
Kas sanktsioonid on olnud Venemaa-Ukraina konflikti mõjutamisel tulemuslikud?
#000355
Eesti rakendab Euroopa Liidu lapsehoiu soovitusi − kas ajast ees või ajal jalus?
#000356
Quo vadis, Eesti töötervishoiu ja tööohutuse poliitika?
#000357
Laienevate linnade piirimuudatustest haldusreformi kontekstis *
#000358
Mitmekesisuse mõju Eesti ettevõtete tulemuslikkusele *
#000359
Regionaalsete kõrgkoolide roll kohalikus arengus *
#000360
Õppekava mudelid ja õpiväljundite arendus inimese, kodaniku ja spetsialisti kujundamisel Eestis *
#000364
Eesti pensionisüsteemi reformide mõju pensionide põlvkonnasisesele jaotusele *
#000365
Eesti majanduse ees seisvad ülesanded ja nende lahendamise võimalused
#000366
Immigratsioon kui tulevase majanduskasvu toetaja? Eestimaa inimeste hoiakud immigratsiooni suhtes
#000368
Eesti avalik sektor valmistub ELi eesistumiseks: ametnike võimelünkade selgitamine ja hindamine
#000369
Eesti ettevõtluse muutumine nutikamaks GEM-i ja GEDI ettevõtlusuuringute järeldustest lähtudes
#000371
E-valimiste levik Eesti valijate hulgas
#000372
Eestimaal elavad ja elanud rahvad
#000373
Lõimumine Eestis: viis erikoelist mustrit
#000374
Venekeelne eestimaine ringhääling. Eilsest tänasesse
#000375
Vene kanal tõestamata teooriate tule all
#000376
Venekeelse kooli üleminekust eestikeelsele õppele *
#000377
Nutikas spetsialiseerumine: kas Eesti teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika kuldvõtmeke aastail 2014–2020 *
#000379
Loomemajandus maailmas ja Eestis: dilemmad ja võimalused *
#000380
Tulemuseelarvestamise mõjud ja ohud *
#000382
Seksuaalne orientatsioon heteronormatiivses inimõiguste süsteemis
#000383
Eesti rahvusvaheline positsioon ettevõtlussektori teadus- ja arendustegevuse alusel *
#000384
Tööandjate ootused ja kutseharidus – mida ettevõtjad ootavad?
#000385
Üldised probleemid õppematerjalide loomisel ja kasutamisel
#000386
Kui avalik sektor käitub nagu erasektor: Tallinna koolivaliku kihistav mõju
#000388
Eesti rahvusvaheline positsioon teadus- ja arenduspoliitika rakendamisel *
#000389
Väikeriigi sõjaline institutsioon – Eesti valikud 1991–1994
#000390
Sümboolne võim Eesti etnopoliitikas *
#000391
Konkurents versus regulatsioon – apteekide asutamispiirangu näitel
#000392
Eesti rahvaarvu ja Eestist lahkunute arvu hinnangud *
#000393
Erakonna põhiseaduslikust määratlusest ja erakondade institutsionaalsest kriisist
#000394
Riigiasutused sotsiaalmeedias: mida kasutajad ootavad
#000395
Otsedemokraatia diskursused Riigikogus: rahvaalgatuse seadustamise menetlus aastatel 2003–2008 *
#000396
Kas iseseisvusaja haridusmuutused on kujunenud sotsiaalseks innovatsiooniks?
#000398
Ühtsema riigivalitsemise suunas: kliendipõhise loogika rakendamise võimalused avalik-õiguslike rahaliste nõuete sissenõudmisel
#000399
Kohalik poliitikatasand hoolduskoormusega naiste tööturukäitumise mõjutajana *
#000400
Kõrgharidusele juurdepääs avaliku arvamuse peeglis
#000401
Eesti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arengusuundumused
#000402
Õpetajate koolitamise ja edutamise poliitikad OECD maades
#000403
Eesti-Soome hargmaise ruumi võimalused ja ohud
#000404
Eesti rahvusvaheline positsioon innovatsioonipoliitika eri valdkondades*
#000406
Eesti energeetikasektori tööjõuvajadus ja selle katmise võimalused aastail 2011–2020*
#000407
Rahvusvaheline koostöö võltsitud ravimite leviku takistamisel
#000409
Eesti avalik-õigusliku ringhäälingu finantseerimine ja vaadatavus*
#000410
Õpilaste diferentseerimine ja haridussüsteemi edukus
#000411
Parema õigusloome põhimõtete rakendamine Eesti sisejulgeolekupoliitikas *
#000412
Soolise palgalõhe vähendamine on aeganõudev protsess
#000413
Nimekirjad, hääled ja sugu 2007. ja 2011. aasta Riigikogu valimistel
#000414
Eesti tee majanduskriisi ja selle õppetunnid: tööjõukulu aspekt
#000415
Eesti andmekaitse Euroopa Kohtu praktika peeglis
#000417
Eesti kohalike omavalitsuste rahandusliku sõltumatuse tagamine *
#000419
Eesti 1930. aastate lõpu omavalitsusreform tänapäeva omavalitsusväärtuste valguses
#000420
Kohalike omavalitsuste vabatahtlikud ühinemised: protsess ja tulemused
#000421
Kvaliteedijuhtimine ja selle rakendamine avalikus juhtimises
#000422
Rohelise majanduse väljakutsed elukestva õppe süsteemile
#000423
Erakondade liikmeskondade areng Eestis 1995–2009
#000424
Eesti noorte hinnangutest tööturule sisenemise võimaluste kohta
#000425
Haridus ja rahvuslik identiteet ühiskonna sidususe kujundajana
#000426
Avatud innovatsioon ning selle tähendus Eesti ettevõtlusele ja innovatsioonipoliitikale *
#000427
Õigus haridusele – kas tasu eest või tasuta?
#000428
Läänemere riikide koostöö kui Eesti uus välispoliitiline suund
#000429
Eesti Panga määrusandlusõiguse kooskõla põhiseadusega
#000430
Kohaliku omavalitsuse üksuse suuruse seos majandusliku efektiivsusega
#000431
Eesti tervisesüsteemi rahalise jätkusuutlikkuse tagamisest
#000432
Laste ja lastega perede vaesuse vähendamine rahaliste peretoetuste abil
#000433
Maksumoraal maksukäitumise kujundajana ja selle peamised isikupõhised mõjutegurid *
#000434
Eesti Vabariigi põhiseaduse aluspõhimõtted: olemusest ja leidmise võimalustest
#000435
Uus võimude tasakaal Prantsusmaal pärast põhiseaduse muutmist
#000436
Eesti võimalused ja valikud immigratsioonipoliitika kujundamisel
#000437
Arengukavade analüüs kaasamise ja kodanikualgatuse vaatevinklist
#000438
Omavalitsussüsteem kui demokraatliku riigikorra alus
#000439
Kaasamine Riigikogus: komisjonide tavad ja liitude arvamused
#000440
Siseaudit Eestis ja mujal Euroopas
#000441
Euroopa Liidu liikmesriikide mõjukus, huvid ja koalitsioonivalmidus Eesti ametnike hinnangul
#000442
Kõrghariduspoliitika arengukavade ja teadusuuringute sidumise vajadusest
#000443
Eesti majandusarengu regionaalse tasakaalustatuse hindamine *
#000444
Töötleva tööstuse struktuur on aegunud
#000445
Tööturu käitumine paindlike hõivevormide kasvades: Jaapani näide
#000446
Lõhe õigusloome normide ja faktide vahel mõjude hindamise ja huvirühmade kaasamise teabe esitamisel
#000447
Eesti õigusaktide mõjude analüüsi süsteemi arendamise võimalused
#000448
Eesti õigusruumi puutepunktidest Euroopa Inimõiguste Kohtuga
#000450
Vanemahüvitise mõju tööturu- ja sündimuskäitumisele
#000451
Eesti poliitiline kultuur: poliitikastiilid ja poliitikaprotsess
#000452
Revolutsioon, mida ei toimunud, ehk e-õppe arengu senised tulemid
#000453
Eesti saared 21. sajandi hakul – mahajäämus või toimetulek
#000454
Otsedemokraatia rakendamise võimalustest Eesti riigikorralduses
#000455
Noorte kaasamine erakondade tegevusse 2005. aasta kohalike valimiste näitel
#000456
Perekonnaseaduse eelnõu ja ühiskonna areng. Kas suurem kooskõla või kasvav konfliktsus?
#000457
Konstitutsioonikohtute tänapäevastest töömeetoditest mandrieuroopaliku õiguskultuuri ja common law kui mõtlemisviiside lähenemise tingimustes *
#000459
Eesti majanduse olukord ja arenguväljavaated
#000460
Globaliseerumine, delokaliseerumine ja katsed protsessi valitseda
#000461
Keskkonnahoidlike riigihangete prioriteedid ja regulatiivse juhtimise valikud
#000462
Eesti töösuhete regulatsioon vajab uuendamist
#000463
Mitmetasandilise valitsemise võimalused Eesti kohaliku omavalitsuse õiguslikul korraldamisel
#000464
Kohaliku omavalitsuse auditi, järelevalve ja kontrolli probleeme Eestis
#000465
Valitsusasutuste ja nende sidusrühmade koostööst seadusloomes
#000466
Mõõdetavuse probleem välispoliitika teooria otsustusmudelites
#000467
Saadikute eelnõud Riigikogus: pseudo- või pärisseadusandlus?
#000469
Parlamendi liikme ja ministri mandaat ning nende võimalik ühitamine
#000470
Põlevkivi kasutamise arengukava koostamine oli laiaulatusliku kaasamise õppetund
#000473
Eesti Panga funktsioonid ja vara pärast eurole üleminekut *
#000474
Tulumaks Eesti kohaliku omavalitsuse tuluallikana: praktilisi probleeme
#000475
Riiklikud eripensionid – oht sotsiaalsele õiglusele või ametnike motivaator
#000476
Peredele suunatud rahaliste toetuste mõju vaesuse leevendamisele Eestis
#000477
Riigikaitse poliitiline debatt ja avalik arvamus Eestis
#000478
Teerullitaktika kasutamisest riigieelarve arutamisel aastail 1998–2005
#000479
Halduskoormuse hindamine – samm kvaliteetse õigusloome poole
#000480
Mida teha järjepideva rahvastikuarengu nimel *
#000481
Töötajate migratsioon – väljakutse töökeskkonna ja tervishoiu üldisele korraldusele
#000482
Kuidas tehti Eestis seadusi taasiseseisvumise algusaastail
#000484
Teadmistepõhise ja säästliku avaliku poliitika institutsionaalsed eeldused Eestis
#000486
Eesti erakondade välispoliitilise ideoloogia määratlemine
#000489
Riigikogu liikmed ja sotsiaalteadlased näevad Eestit erinevalt
#000490
Infojuhtimine on kriisireguleerimise lahutamatu osa
#000493
Stabiilse ja kompetentse tippteenistuse võimalikkusest Eestis
#000494
Probleemid riigi kinnisvarapoliitika jätkusuutlikkuse tagamisel *
#000495
Töötajate kaasamine ettevõttes esindajate kaudu
#000496
Töökeskkonna ja nn leebe õiguse probleemid uutes liikmesriikides
#000497
Objektiivse õiguse korrastamisest Eestis: kodifitseerimisest õiguse ümberkujundamiseni
#000499
Valijavolatiilsuse mõõtmisest: Riigikogu valijad 1999–2004
#000500
Riiklik innovatsioonipoliitika vajab põhimõttelisi muudatusi
#000501
Kollektiivsed koondamised: rahvusvaheline praktika ja Eesti kogemus
#000502
Eesti üldhariduse finantsreformi vajalikkus ja probleemid *
#000503
Kuidas võrrelda noorte eurooplaste sotsiaalpoliitilist aktiivsust?
#000504
Mis on ökoloogiline maksureform ja miks on seda vaja?
#000505
2004. aastal ühinenud riikide parlamentide kaasatus Euroopa Liidu otsustusprotsessi
#000506
Riigikogu meediakajastuste analüüs (mai – oktoober 2005)
#000508
Elektrooniline post avaliku sektori asutuste dokumentatsioonis
#000509
Balti riikide parlamentide koostöö ja selle võimalikud tulevikusuunad
#000510
Eripalgeline ja arenev Eesti kool
#000511
Millise õppekavaga jätkab Eesti kool?
#000512
Koolivõrgu korrastamine – hariduse võrdse kättesaadavuse eeldus
#000513
Kodanike ja kodanikeühenduste kaasamine poliitika kujundamisse Eestis
#000514
Eesti kodakondsuspoliitika ja Kodanike Euroopa
#000515
Eesti põllumajanduse konkurentsivõime: olukord ja tulevikuväljavaated
#000516
Ökoloogiline maksureform ja jätkusuutlik areng
#000517
Tervishoiutöötajate vajaduse ja arvu prognoos laienenud Euroopa kontekstis
#000518
Määruste koostamise erisused avaliku poliitika tüüpide järgi
#000519
Eesti sotsiaalse õiguse areng ja koostöö Soomega
#000520
Ministrite voolavus ja valitsuste kestvus
#000521
Kandidaatide selekteerimine Eesti parlamendierakondades 1999-2003
#000522
Lingvistilised venelased uue identiteedi otsingul
#000523
Täitevvõimu roll Euroopa Liidu otsustusprotsessis
#000525
Kohalikud omavalitsused ja riiklikud investeeringud
#000527
Euroopa Liiduga liitumise vastane liikumine Eestis
#000530
Milleks on Eestis vaja e-hääletamist?
#000531
Õigusaktide mõjude analüüsi areng Euroopas
#000532
Ehitise ja ehitamise nõuete õiguslik regulatsioon
#000533
Sotsiaaldialoogi mudel on tugevalt riigi poole kaldu
#000534
Sotsioloogilised uuringud kui peegeldus parlamendile, turule ja kodanikuühiskonnale
#000535
Eesti elanike valimiskäitumise motiivid ja mehhanismid
#000537
Eesti naised võimu juures 1992-2003
#000538
Seaduste ettevalmistamist kajastavate materjalide kasutamine kohtumenetluses
#000539
Tööjõu vaba liikumine – probleem või võimalus Eestile?
#000540
Eesti poliitikud rahvast ja võimust
#000541
Riigikogu istungite ja hääletamise avalikkuse ning Riigikogu otsustusvõime ja häälteenamuse nõuded
#000542
Parlamendiliikmete palga ja hüvitiste süsteem
#000543
Sotsiaalne kapital, poliitiliste institutsioonide mõjutamisvõimaluste tunnetamine ja usaldus võimuinstitutsioonide vastu
#000544
Rakendusuuringute ja analüüside tellimine valitsusasutustes 1999-2001: teel teadmistepõhisema poliitika, õigusloome ja avaliku halduse poole
#000545
Riigi tellitavates uuringutes puudub süsteemsus ja selgus
#000546
Eesti küla, külavanem, vallavalitsus ja riik
#000547
Eesti avalik arvamus Euroopa Liiduga liitumisest: heaolu on domineeriv tegur
#000548
Taastuvad energiaallikad ja Euroopa Liit
#000549
Riikliku järelevalve probleem riigihangete seaduses
#000550
Töökoha- ja tegevuspiirangute põhiseaduslikud ja poliitilised piirid
#000551
Usaldus riigi institutsioonide vastu Eestis
#000552
Riigikogu töö kajastus Eesti meedias
#000553
Eesti rahvastikupoliitika avalikud väärtused 1997-2001
#000554
Majandusareng, innovatsioon ja tehnoloogilis-majanduslik paradigma: väljakutse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele *
#000555
Valitsuse poliitika erinõuetega tegevusalade tegevuslubade väljastamisel *
#000556
Millistele nõuetele peaks vastama Eesti haridussüsteem?
#000557
Seadusloome õigusliku ja regulatiivse mõju hindamine
#000558
Seadusloome kvaliteedi ja mõjude hindamise probleeme *
#000559
Euroopa Liit Eesti seaduste mõjutajana
#000560
Euroopa Liidu ja Eesti sotsiaalpoliitika diskursus
#000562
Riiklike teenuste kodanikukesksus ja uus tehnoloogia
#000563
Õigussotsioloogia tulevik Eestis – kas on lootust?
#000564
Tunnetus, meedia ja poliitiline kommunikatsioon
#000565
Eesti valimistest XX sajandi üheksakümnendatel
#000566
Valimisseadus vajab lihtsustamist Soome suunas
#000567
Tulevane valija: sotsioloogiline pilguheit teismeliste kodanikukompetentsusele
#000568
Eesti ühinemine Euroopa Liiduga kui konvergentsiprotsess
#000570
Eelarve kui avaliku sektori avatuse tagatis ehk kellele on vaja eelarvet?
#000572
Millised on Eesti eeldused olla jätkusuutlik väikeriik?
#000575
Eesti valdade haldusterritoriaalse reformi põhimõttelised küsimused
#000577
Eurodebatist Eesti meedias: probleemid ja osalejad
#000578
Poliitiline toetus ja võimu legitiimsus
#000579
Pensionireformist läbi avaliku arvamuse prisma: valikuid piirab nii info kui raha puudus
#000581
Mõningaid aspekte salakaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse ohjeldamisel Eestis
#000582
Väikeste maakoolide perspektiividest ja hariduspoliitikast
#000583
Missugune peaks olema Eesti eraõiguse süsteem
#000584
Sotsiaalne informatsioon seadusloome edendamise teenistuses: olukord ja ettepanekud
#000585
Õigusloome normitehnika olemus, vajalikkus, probleemid
#000586
Seaduseelnõude seletuskirjade informatiivsus sotsiaal-majanduslike mõjude, eurointegratsiooni ja osalusdemokraatia valdkonnas
#000587
Riik ja rahvas: elanikkonna poliitiline kompetentsus
#000588
Ülevaade esimese ja teise astme kohtustatistikast
#000592
Kosmos Eesti teel Euroopa Kosmoseagentuuri liikmeks
#000593
Vabaühenduste sisedemokraatia: liikmete ja sihtrühmade kaasamine poliitikakujundamisse
#000596
Anna Haava 7a hõivatud maja lugu
#000598
Eesti Interneti Kogukond: tehtust ja plaanitavast
#000599
Kodanikualgatust toetavad väärtused ja käitumismustrid: eesti- ja venekeelsete elanike võrdlus
#000600
Sotsiaalne ettevõtlus: õnnelikud inimesed, elujõulisem majandus
#000601
Eesti kodanikuühiskonna statistilise portree ja kaasamistaristu idee
#000602
Heategevuse majanduslik väärtus, mõju ja väärtustamine
#000603
Avaliku võimu ja kodanikuühenduste koostöö edendamise võtmeküsimusi
#000604
Kodanikuühiskonna rollid ja nende rahastamine
#000605
Eesti riigi ja kodanikuühiskonna partnerlusest
#000606
Avatud ruumi meetod Riigikogu roheliste fraktsiooni töövahendina
#000607
Millist rahastamist vajab kodanikuühiskonna arendamine
#000609
Avaliku võimu ja kodanikualgatuse partnerlus: koostööd mõjutavad tegurid
#000610
Koostöös peitub jõud: Eesti naisorganisatsioonid tegutsevad ja arenevad
#000611
Demokraatia mudelid ja kodanikuõpetus üldhariduses: puuduva lüli otsinguil
#000612
Edu võtmeks õpihimulised, ettevõtlikud ja koostööaltid kodanikud
#000613
Demokraatlikud otsustusmudelid – rohi võõrandumise vastu
#000614
Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsiooni arengulugu
#000615
Seadusloomefoorum Themis kodanike ja kodanikeühenduste teenistuses
#000616
Kodanikeühiskond, kolmas sektor ja sotsiaalne kapital
#000618
Koostöökokkulepped Suurbritannias ja mida meil on neist õppida
#000619
Majanduslikust ühistegevusest Eestis: omandiõiguseta kodanikega ei ehita kodanikeühiskonda
#000620
Kolmas sektor meil ja Inglismaal
#000621
Kodanikualgatuste ja riigi kommunikatsioon: teel osalusdemokraatia poole
#000622
Kolmas sektor: kelle ja mille jaoks
#000623
Eesti erakondade ja kolmanda sektori katusorganisatsioonide koostöömemorandum
#000624
Kas õigussüsteem on takistuseks tsiviilühiskonna arengule Eestis?
#000626
Kui kodanik soovib osaleda seadusloomes
#000627
Eesti esindamisest maailma parlamentide ühisfoorumil
#000628
Riigikogu ja NATO Parlamentaarne Assamblee
#000629
Motivatsioonide roll parlamendi korruptsioonivastastes programmides
#000633
Parlamentide info- ja analüüsiteenistuste koostöövõrgud
#000634
Teadmus ja võim: uuringute ja demokraatliku seadusloome olemuslik side *
#000635
Eesti-Vene suhted: kümne aasta skeem
#000636
Ukraina Ida ja Lääne vahel
#000637
Kaitsejõudude uus struktuur seab selged sihid
#000639
Eesti delegatsioon Euroopa Nõukogu parlamentaarses assamblees
#000642
Endiste parlamendiliikmete assotsiatsioonid Euroopas ja Jaapanis
#000643
Parlamendiliikmete töötasu ja hüvitised rahvusvahelises võrdluses
#000644
Tihedama teaberuumi poole: hariv teatmik Eesti poliitikutest
#000645
Demokraatia areng Eestis: avalikustamisest iseseisvuse taastamiseni (1986–1991)
#000646
Kaante vahel on ülevaade pöördeliste aastate parlamendi tegevusest
#000647
Eesti Vabariik koduteel: riigiõiguslik areng 1990–1992
#000651
Eesti parlamendi pädevus ja tegevus välissuhtlemise korraldamisel iseseisvumisest kuni põhiseadusliku korra taastamiseni
#000652
Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus (1920-1923)
#000653
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu välispoliitiline tegevus 1990–1992
#000654
Tiibeti suur minevik ja habras olevik
#000655
”Pärnoja parandus” krooni stabiilsust ohustamas
#000656
Parlamendi õigusloome – Eesti riigi vaba arengu eeldus *
#000657
Parlamendi õigusloome – Eesti riigi vaba arengu eeldus
#000658
Erakondade liidrite tippkohtumised 1990. aastate keskel
#000660
Eesti põhiseadused ja nende järelevalve
#000661
Parteideta parlament – VI Riigikogu 1938-1940
#000662
Tallinna Tehnikaülikool EuroTeQiga tippude poole
#000666
Milleks doktorantuur, kui vaja on vaid „tavalisi töötajaid“?
#000667
Vajame noori, kes on teaduse usku
#000668
Riigikogu hoone – esimene võrdsete seas
#000669
Kõigile avaliku halduse hariduse omandanutele ei jagu erialast tööd
#000670
Andmepõhisus, ennetus ja inimeste teadlikkus tuleviku tervishoius
#000671
Eesti metsaomanike uuringu 2019 tulemustest
#000673
Euroopa Liidu infokeskus Eesti Rahvusraamatukogus
#000674
Rahva ja eluruumide registripõhise loenduse ettevalmistustööst Eestis
#000676
Riigikogu valimised – mõned üldistused
#000677
Teadlaskarjääri mudel kui riigi konkurentsivõime tugi *
#000680
Ülikoolide mõju väikeriigi ühiskonna ja majanduse arengule *
#000682
Eesti tippteadus ja selle probleemid
#000683
Mida me teame kohalike omavalitsuste andmekogudest?
#000685
Eesti maapõu vajab süsteemset lähenemist – akadeemiline vaade praktiliste järeldustega
#000689
Eesti õigusloome küsitavusest aegumise ja alusetu rikastumise näitel
#000690
Euroopa Sotsiaaluuring annab vastused riigi juhtimiseks vajalikele küsimustele *
#000691
Kriminaalmenetluse reformist Eestis 2000–2003: seadusloome järelaudit
#000692
Eesti kui väikese üleminekuühiskonna perepoliitika – ei uus Põhjala ega vana Euroopa
#000694
Riigiasutuste tellitud uuringud kui inforessurss tõenduspõhiste poliitikate loomiseks
#000695
Poliitiliste karikatuuride näituse ja auhindade lugu
#000696
Eesti poliitiline karikatuur: heatahtlikust huumorist salvava satiirini
#000697
Arhiivinoppeid ja meenutusi Riigikogu Kantselei ajaloost
#000699
Eesti veebiarhiiv rahvusliku kultuuripärandi säilitajana
#000700
Europeana – kas kaotsi minev identiteet või võimalus Eestit näidata?
#000703
Demokraatia ja liberalismi uurija Georg Sørensen
#000705
Tagasivaade XI Riigikogu töödele ja tegemistele
#000707
Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon
#000709
Autoriõigus raamatukogus: mida on kasulik teada
#000710
Lugemisaasta auks ja raamatu kiituseks
#000712
Vladimir Šljapentohh – vene sotsioloogia rajajaid
#000713
Muutuvad trendid infootsingus – staatilisest veebist semantilise veebini
#000714
Eesti Rahvusraamatukogu teadus- ja arendustegevusest
#000716
Mitmekülgne USA majandusteadlane Alan B. Krueger
#000717
Riigikogu liikmete kirjutised üleriigilistes ja kohalikes ajalehtedes
#000718
Pilguheit Riigikogu ajalooks saanud X koosseisule
#000720
Eesti Teadusinfosüsteem – teadlase abivahend ja avalikkuse teavitaja
#000722
Michael Burawoy ja avalik sotsioloogia
#000723
Mugav juurdepääs Euroopa kultuuri- ja teadusinfole
#000724
Stephen Coleman – maailma esimene e-demokraatia professor
#000725
Chris Patten – diplomaat ja poliitik
#000726
Euroopa Parlamendi raamatukogu uuenenud infokeskkonnas
#000727
Teadusinformatsioon kui teadmistepõhise ühiskonna nurgakivi
#000728
Sada ja üks Eesti poliitilist karikatuuri
#000729
Seitse aastat Euroopa Liidu õigusaktide tõlkimist
#000731
Viis aastat Euroopa Liidu infokeskust
#000732
Rahvusvaheliste organisatsioonide alane informatsioon Eesti raamatukogudes
#000733
David G. Victor gaasitööstuse tulevikust
#000734
Valik Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureusetöödest 1997-2000
#000735
Eesti ajakirjanduse andmebaasid Eesti Rahvusraamatukogus
#000736
ESTA vahendab infot muutuvast ühiskonnast
#000737
Riigikogu VII–XIII koosseisu viis statistika kogumikku ja pilk muutustele
#000738
Madis ErnitsKerly EspenbergRiigikogu korruptsioonivastane erikomisjon
#000752
Teaduse vähene riigipoolne rahastamine seab kahtluse alla Eesti teaduse jätkusuutlikkuse ajal, mil ka Euroopa Liidust on loota vähem toetusraha. Kõige raskemas seisus on Eesti ülikoolide doktoriõpe. Noored teadlased pakuvad viise, kuidas Eesti teadust kõige efektiivsemalt edendada.
#000821
Ülikoolid on olnud läbi ajaloo teaduse, religiooni ja ilmaliku filosoofia arengumootorid. Ülikoolidel ja kirikul oli keskaegses Euroopas keskne roll kirjaoskuse kandjana ja keeleoskuse edendajana. Ülikoolide roll teaduslikus innovatsioonis tõusis selgelt esile alles 19. sajandi keskpaigas, kui levisid liberaalsed maailmavaated, mis panid alguse nii tööstusrevolutsioonile, loodusteaduslikele uuringutele kui ka rahva enesetunnetusele. Rootslaste rajatud Tartu Ülikool oli sajandeid Eestimaa ärksa mõtlemise ja vaimsuse keskus, kuigi eesti rahvusest teadlaste osakaal oli minimaalne kuni 20. sajandi alguseni. Ülikool elas üle 20. sajandi alguse venestamisperioodi ja pani aluse noore Eesti Vabariigi haritlaskonnale ja teadusfilosoofiale. Paljud ülikooliharidusega inimesed naasid Eestisse eelkõige Peterburist ja Saksamaalt, rikastades siinset teaduslikku mõtteviisi ja erialaseid teadmisi ning panustades ka vastrajatud Tallinna Õpetajate Seminari (Tallinna Ülikooli eelkäija) ja Tallinna Tehnikumi (nüüdse Tallinna Tehnikaülikooli) arengusse (Martinson 2015).
#000822
Ülikoolidel on kolm peamist rolli – tööjõu ettevalmistamine, keele ja kultuuri arendamine, tipptasemel teaduslik uurimistöö.
#000823
Tänapäeval on enamikul maailma ülikoolidel kolm peamist rolli – heade teoreetiliste ja praktiliste oskustega tööjõu ettevalmistamine avaliku ja erasektori jaoks, keele ja kultuuri arendamine ning tipptasemel teadusliku uurimistöö läbiviimine (Okk 2015; Ukrainski et al. 2017). Niinimetatud tippteaduse peamine eesmärk on sõna otseses mõttes maailma parandamine. Et töötada riigi, inimkonna ja kogu biosfääri hüvanguks, on tippteaduses oluline ümbritsevate protsesside detailne mõistmine ja neist killukestest kokku pandud terviku loomine. Vaid erinevate teadusvaldkondade põhjal koostatud tervikpilt meid ümbritsevast aitab teha õigeid faktipõhiseid otsuseid, kaaludes kõiki võimalikke asjaolusid. Seetõttu on vajalik teadustöö väga paljudes valdkondades ning maailma uurimisrühmade omavaheline avatus ja koostöö, et lahendada keerulisi teaduslikke küsimusi ja püstitada uusi ning veel täpsemaid hüpoteese ja praktilisi eesmärke (OECD 2014). Lisaks on tippteadusele omased kõrge riskiga projektid, mille potentsiaalne kasutegur on väga suur (ingl high risk, high gain), ja mis on peamised uute avastuste allikad.
#000824
Tavaliselt jääb esimeste teaduslike uurimistööde ja prototüüpide vahele aastakümneid.
#000825
Nii poliitilisel kui ka meediatasandil pööratakse järjest rohkem tähelepanu n-ö rakenduslikele uuringutele ning rõhutatakse nende olulisust (Okk 2015). Jääb mulje, nagu just rakendusteadus oleks see ainuke õige teaduse vorm, sest lahendatakse kellegi teise – riigi, tööstuse, ühiskonna ‒ probleeme. Mitmed rahastusmeetmedki üritavad hinnata teadusrühmade võimekust otseselt oma teadustöö tulemustega panustada ühiskonna arengusse ning seda juba ühe projektiperioodi (tavaliselt 1‒4 aastat) jooksul. Kui tulemus pole selgesti mõistetav, siis nähakse sellist teadusprojekti kui asjatut kuluallikat. Tavaliselt jääb esimeste teaduslike uurimistööde ja prototüüpide vahele aastakümneid. Näiteks Tartu Ülikoolis alustati nanopoorsete süsinikmaterjalide uurimist juba rohkem kui 20 aastat tagasi, kuid neist uuringutest johtuv nn ultrakondensaatoreid tootev ettevõte Skeleton Technologies on tuule tiibadesse saanud alles viimastel aastatel. Ka väga mahukad globaalsed loodusteaduslikud uuringud (sh inimgenoomi uuringud) on kestnud üle kümne aasta ning olulisemad tulemused on avaldatud alles hiljuti või on ettevalmistamisel, ning genoomipõhine personaalne meditsiin on alles algusjärgus (Maidla 2016). Samas on just genoomiuuringud toonud otsest kasu inimeste tervisele, kuna haiguste või tunnustega seostatud geenide põhjal on leitud palju ravimisihtmärke, mille alusel on arendatud väga hea toimega ravimeid. Enamasti ületab teadusliku avastuse mõju periood isegi töörühma „eluea”, rääkimata projekti rahastusperioodi pikkusest. Rakendatav lühike hindamisperiood jätab tähelepanuta paljude uurimisprojektide kõige suurema mõjuga ajavahemiku ning alahindab mitmeid suure ühiskondliku mõjuga projekte, mille efekt ilmneb alles hiljem. Seetõttu paljud fundamentaalteaduslikud tippavastused nagu Higgsi boson ja potentsiaalselt elamiskõlblikud eksoplaneedid ei oma esmapilgul praktilist väärtust. Teadlaste innukus hankida uusi teadmisi sunnib neid arendama välja selleks vajalikke uusi tehnoloogiaid, mis teadusliku avastuse kõrvalproduktina on hiljem ühiskonnas laialdaselt kasutatavad. Näiteks just CERNis, Higgsi bosonit ja teisi elementaarosakesi uurivas teadusasutuses pandi 1989. aastal kokku esimene arvutivõrk World Wide Web. Tänasel päeval on internet aga loomulikuks osaks meie igapäevases elus ning 21. sajandi üks mõjusamaid tööriistu.
#000826
Lisaks eelnimetatule koosnevad mitmed suured uuringud paljudest väiksematest eri töörühmade tehtud töödest, mis annavad tõsiseltvõetava sünergia alles pikaajaliste või suuremahuliste andmepankade ühildamisel. See on suures mastaabis võimalik vaid siis, kui andmed on masinloetavad ja vastavad FAIR (Findability, Accessibility, Interoperability and Reusability) data andmestandarditele (HEFCE 2015; Wilkinson et al. 2016). Eesti teadlaste 15 aasta jooksul loodud PlutoF töölaud on selles vallas maailmas üks innovaatilisemaid, hõlmates mooduleid vaatluste sisestamisest ja analüüsist publitseerimise ja andmete FAIR-formaadis talletamiseni (joonis 1; Kõljalg et al. 2017). Kuna andmetel on suurem väärtus kui üksikutel teadusartiklitel, peaksid teaduse rahastajad enam nõudma andmete paremat kättesaadavust (Kõljalg 2017). Miljardite andmekirjete ja tuhandete tööde põhjal valmivad globaalsed bioloogilised ja geokeemilised uuringud annavad meie biosfäärist ühtse pildi, mis võimaldab keskkonnaorganisatsioonidel ennustada kliimamuutuste ja maakasutuse mõjusid ning välja töötada sobivaid looduskaitselisi meetmed. Üksikuuringute ja andmete mõjukust aitab hinnata nende korrektne viitamine (Allik 2016), mis võib samuti toimuda automatiseeritult (Wilkinson et al. 2016).
#000827
Tippsport on riigi võimekuse demonstratsioon, mis annab edu korral inimestele tugeva ühtekuuluvustunde ja õnnelaengu. Tippsportlaseks valmistutakse ligi 20 aastat ja see on pidev teaduslik protsess (Männik 2016). Lisaks tippspordile on võimalik maailma areenil positiivselt silma paista ka muude teadussaavutuste ja innovatsiooniga, mis avavad uued võimalused valitsustevaheliseks teadusalaseks koostööks, näiteks Euroopa kosmoseprogrammis või Euroopa Neutronkiirgusallikas. Rahvusvaheline teaduskoostöö on eriti kasulik, kuna seda finantseerib mitu riiki ning teadlaste komplementaarsed oskused annavad võimsa sünergia. Teadustööst tulenevatest uutest toodetest ja teenustest sõltub majanduskasv ning ühiskonna heaolu (Tilford, Whyte 2011; Varblane, Ukrainski 2016).
#000828
Eesti riigi valitsuste strateegia on pikalt olnud kuvada end kui e-riiki, pannes üllatust ja ühtlasi ka kadedust tundma juhtivate suurriikide esindajad. Ent milles peitub Eesti e-edu saladus? Tegu on uusima infotehnoloogilise oskusteabe asjakohase kasutamisega, mida soosis Eesti väiksus ja varasem infrastruktuuride puudumine. Infotehnoloogia on siiski vaid üks mitmest teadusvaldkonnast nagu kliiniline meditsiin, taime- ja loomateadus, keskkond ja ökoloogia, taime- ja loomateadus, molekulaarbioloogia ja geneetika jmt, milles Eesti teadusrühmad on maailma tipus (Allik 2016).
#000830
Kuigi aeg-ajalt imbub ajakirjandusse teateid, et molekulaarbioloogid ja genoomiteadlased on avastanud uued võimalused raskete haiguste raviks või on avastatud uued biopolümeerid või ülijuhid, jäävad need uudised siiski tagaplaanile ja unustatakse kiiresti. Ka ülikoolid ja valitsused pööravad nendele avastustele vähe tähelepanu, kuigi võiksid reservfondidest korralikult toetada teoreetiliste ideede rakendamist ja rakenduslike prototüüpide tootmiskõlblikuks muutmist ja turustamist (Okk 2015). See võimaldaks innovaatilistel ettevõtetel kiiresti tuule tiiba saada selmet saada varases staadiumis ära ostetud välismaise kontserni poolt.
#000831
Teadlased võiksid oma töö eesmärke ja avastusi meedias ja sotsiaalmeedias maksumaksjale rohkem selgitada.
#000832
Probleem on kindlasti ka teaduse populariseerimises, sest tavainimesed ei pääse teaduskirjandusele vabalt ligi ega suuda keerulist teaduslikku terminoloogiat mõista. Kahjuks on Eestis vähe pädevaid teadusajakirjanikke ja oma kogemuste põhjal võime väita, et meie endi pakutud suuremaid avastusi populariseerivaid lugusid on ka tagasi lükatud väidetavalt huvipuuduse tõttu. Ka teadlased võiksid ise rohkem pingutada, et oma töö eesmärke ning olulisemaid avastusi maksumaksjale selgitada, kasutades selleks meediat ja sotsiaalmeediat. Ometi on see praegustes teadusmaastikuoludes järjest keerulisem, sest teadlase õlule on seatud tohutu suur koormus ‒ lisaks teadustööle mitme projekti koordineerimine ja juhtimine, aruandlus, õppetöö jms. Nende kõrvalt jääb teaduse populariseerimiseks ning enda arendamiseks selles valdkonnas väga vähe aega. Kõige lihtsam on oma teadust populariseerida tervise ala teadlastel, sest kõik tunnevad huvi oma tervise vastu ja soovivad saada parimat olemasolevat ravi. Tänapäeval ei taha keegi, et meie haiglad kasutaksid vananenud tehnoloogiat ja ravimeetodeid. Avalikkust võiks teavitada, millise teadustöö tulemusena mõni uuem ravimeetod kliinikus juurutatud sai.
#000833
Kuigi Eesti teadus on mitmetes valdkondades konkurentsivõimeline, on siiski küllaltki keeruline leida teaduslikele avastustele praktilist väljundit ning muuta projekt äriliseks (Okk 2015; Varblane, Ukrainski 2016). Suurim probleem on meie riigi ja siseturu väiksus ning seetõttu kohaliku nõudluse vähesus. See eeldab kiiret liikumist välisturule, mis nõuab lisainvesteeringuid, -teadmisi ja -riske.
#000834
Tippteadlastel, kes on väga hõivatud oma teadustööga, on küllaltki keeruline hüpata rahvusvahelise äri valdkonda, kus on kõrged riskid. Tihti puudub selleks ka motivatsioon, sest paljude teadlaste jaoks on teaduse tegemise protsess ühtlasi eneseteostus, millest väljumine viib ebamugavustsooni. Siinkohal tuleb kindlasti kasuks koostöö nii kohalike kui ka välismaiste ettevõtetega, kes võtavad turustamise ja ärilised riskid enda kanda. Paraku on väga keeruline viia kokku teadlasi ja ettevõtjaid, sest huvitatud osapooled ei suuda üksteist leida ja sageli ei saada üksteisest aru puudulike teadmiste tõttu teineteise tegevusest. Eesti ülikoolid küll toetavad nn spin-off-ettevõtete loomist ja arengut, ent edulugusid on vähe. Ilmselt tasub õppust võtta mitmetest Ameerika Ühendriikide ülikoolidest, kus firma asutamine ja äritegevus kuuluvad õppeprogrammi. Ülikoolide roll Eesti ettevõtete edukuse juures on põhiliselt olnud väga heade oskustega inimeste õpetamine ja loodetavasti ka inspireerimine.
#000835
Maailmatasemel teaduse tegemine eeldab nii haritud inimressursi kui ka vajaliku infrastruktuuri ja aparatuuri olemasolu. Teadlaste koolitamine ja neile põhjaliku erialase kogemuse andmine võtab mitu aastakümmet, mistõttu see vajab järjepidevust (Kalm 2017). Näiteks, Läti riik otsustas pärast taasiseseisvumist teadusesse ja ülikoolidesse oma niigi nappe ressursse mitte panustada ja saavutas selle, et paariaastase mõõnaperioodi järel oli valdav enamik teadlasi leidnud endale uue töö (Martinson 2015). Kui vaadata praegu lätlaste teaduse taset ja mõjukust, siis see on võrreldav pigem Aasia ja Lõuna-Ameerika riikidega kui Eesti või teiste Euroopa riikidega (Allik 2016). Ka Eesti teadlastel oli 1990ndate aastate alguses raske inflatsiooni, aga ka teaduse vähese rahastuse tõttu, ent selle all kannatas solidaarselt kogu rahvas. Mitmed teadlased olid sunnitud madalapalgalise teadustöö kõrvalt tegelema muu palgatöö, äri või potipõllundusega ning paljud doktorandid jätsid oma õpingud majandussurutiste ajal pooleli (Tammaru 2016).
#000836
Teaduse rahastamine paranes märkimisväärselt pärast Euroopa Liiduga liitumist. Siis avanesid spetsiaalsed teadusele suunatud finantsmehhanismid ja võimalus liituda nn europrojektidega, kuhu oodati partnereid vast liitunud riikidest (Koppel 2016). Euroopa Liidu struktuurifondide raha liikus Eesti teadusesse, kus moodustas mõne aastaga juba märkimisväärse osa. Kuna need on suure puhvriga ja pikaajalised maksed, jagus sellest teaduse tegemiseks ka 2007.‒2009. aasta finantskriisi ajal. Euroabi toel tõsteti ka doktorandistipendiumid keskmise palga tasemele (Tammaru 2016), ent edaspidi pole neid tõstetud, v.a kümneprotsendine tõus 2016. aastal 422 euroni. Kahetsusväärselt pole realiseerunud ka teadus- ja haridusministri lubadus tõsta doktorandistipendiumid 2018. aasta jaanuarist 844 euroni. Stipendiumi tõusu vähendati kevadel 633 euroni „rahapuudusel”. Teaduseksperdid on aastaid soovitanud doktorantidele maksta vähemalt keskmise netopalga suurust stipendiumi, et soodustada doktorantide pühendumist teadus- ja õppetööle (Tammaru 2016). Oma kogemustest võime öelda, et 633-eurone stipendium ei motiveeri andekaid noori teadusele pühenduma, kui nad saavad erasektoris 3-5 korda kõrgemat tasu. Lisaks rahastamisele vähendab doktorantuuri jaoks sobilike noorte valikut ka 1990ndate aastate väga madal sündimus. Seetõttu järjest vähem tudengeid sobib oma võimete poolest doktorantuuri astumiseks.
#000837
Teaduseksperdid on aastaid soovitanud maksta doktorantidele vähemalt keskmise netopalga suurust stipendiumi, soodustamaks nende pühendumist teadus- ja õppetööle.
#000838
Välismaa ülikoolides on värske doktorikraadiga järeldoktorid peamised innovaatilise teadustöö tegijad. Eestis langeb see koorem ühtlaselt doktorantidele ja teadustöötajatele, sest siinsed pisut keskmisest palgast kõrgemad noorteadlaste töötasud ei peibuta andekaid välismaalasi Eesti ülikoolidesse tööle asuma hoolimata teatud erialade väga kõrgest teaduslikust tasemest. Peamiselt Aasiast pärit motiveeritud doktorandid vajavad põhjalikku väljaõpet, ent tulevad endale pandud ootuste ja kohustustega enamasti toime. Kahjuks eeldatakse, et pärast doktorikraadi saamist lähevad välismaalt pärit noorteadlased järeldoktorantuuri mujale ning hiljem naasevad kodumaale. Kuna need noorteadlased on saanud siin hariduse, tunnevad siinset süsteemi ja on osaliselt integreerunud Eesti ühiskonda, oleks kindlasti vaja riiklikku arengukava nendele kõrgelt haritud spetsialistidele tasuva töökoha leidmisel või karjäärimudeli vormistamisel Eestis. Ka Eesti päritolu noorteadlased saaksid kasu sellisest arengukavast pärast järeldoktorantuuri läbimist välismaa ülikoolide või ettevõtete juures. Kui Eesti ülikoolid ei loo andekatele teadlastele kindlaid karjäärimudeleid, mis vähendaksid teadusrahastuse saamise ebakindlust, on suur oht, et paljud lähevad pigem välismaale pingevabamalt teaduskarjääri ja avastusi tegema (Teadmistepõhine Eesti 2013).
#000839
Vajame riiklikku arengukava siin hariduse saanud ja Eesti ühiskonda lõimunud noorteadlastele tasuva töökoha leidmiseks.
#000840
Kuna Eesti liigub oma suhtelise rikkuse poolest Euroopa Liidu keskmisele lähedamale, väheneb Euroopa Liidu rahastamine Eestile (Teadmistepõhine Eesti 2013). See puudutab ebaproportsionaalselt tugevasti teadus- ja arendustegevusi, kuna selle valdkonna riigisisene rahastamine on jäänud ligi kümneks aastaks samale väga madalale tasemele (Koppel 2016; Rahandusministeerium 2017). Teadusele eraldatud summade põhjal tundub, et Eesti riik on teaduse rahastamise kohalt siiani lootnud Euroopa Liidu fondidele ja erasektorile, ent pole tõsiselt silmas pidanud tulevikuperspektiivi pärast välisrahastuse kokkutõmbamist. Juba aastaid tagasi välja kuulutatud eesmärk kulutada kolm protsenti SKPst teadusele jäi viimastel 2015. aasta andmetel puudu 50 protsenti (sh 28% avaliku sektori panusest, mis on 1% SKPst). Hinnanguliselt võimaldaks riigisektori poolt pakutud üheprotsendiline tase tagada vaid hädavajaliku abi süsteemi käimas hoidmiseks ja palkade samal tasemel hoidmiseks, ent välistab edasised investeeringud infrastruktuuri ja palgatõusu, arvestades prognoositud inflatsiooni ja elukalliduse suhteliselt kiiret kasvu 2010ndate aastate lõpus (Koppel 2016; Rahandusministeerium 2017).
#000841
Kahjuks on valitsuse lubadused ning Euroopa Komisjoni eesistumise üleskutse „Call for Action” jäänud vaid sõnade tasandile ka tulevikku vaadates (tabel 1)1. Tippteaduse konverentsil rõhutasid Eesti kõnelejad suure heameelega, et Eesti teadusele eraldatud rahasumma kasvab aastal 2018 koguni 11 protsenti. Ometi jäi kõva häälega välja ütlemata, et aastal 2017 on teaduse rahastus vaid 0,8 protsenti SKPst.
#000842
Olles ise mitmete Eesti-siseste või rahvusvaheliste projektide juhid (või partnerid) ja vastutades mitmete doktorantide teadus- ja õppetöö eest, tunneme, et teadmatus teadusrahade järjepideva voo osas on enim muret tekitav. Doktorantuuriprojektid on nelja-aastased, ent akadeemiliste puhkuste (sh vanemapuhkuse) ja teadustöö komplekssuse tõttu kestavad need enamasti kauem. Kuna doktorantuuriga ei kaasne doktoritööks vajalikku teadusraha, on küllaltki tõenäoline, et tavapärased juhendajate teadustöö 3-5aastase kestusega grandid lõpevad enne, kui doktorant saab oma töö vormistatud. See eeldab, et juhendajad peavad alati olema valmis oma doktorantide teadustöö rahastamiseks leidma lisafinantsallikaid.
#000843
TABEL 1. Riigi eelarvestrateegia teadus- ja arendustegevuse kuludeks avaliku ja erasektori poolt aastatel 2018−2021 ning prognoos reaalsete investeeringute taseme kohta vastavalt riigi eelarvestrateegias kavandatud tegelike vahendite ja erasektori arenguga (% SKPst)
#000844
Käesolev olukord, kus personaalse uurimistoetuse saab teadusraha nappuse tõttu vaid iga kaheksas taotleja (Himma 2017), on tõsiselt muret tekitav, sest see lõhub Eesti teaduse järjepidevust. Konkurentsivõimeliste taotluste kirjutamine võtab vähemalt nädala põhjalikku kirjatööd, mis antud olukorras tähendab, et igast kaheksast seitse granti taotlenud teadlastest tegid terve nädala tühja tööd. See tähendab, et kokku on neil seitsmel kaotsi läinud vähemalt 280 tundi ehk kõigil taotluse esitanutel, kuid rahastust mitte saanutel ligi 1400 tööpäeva. Selline olukord muudab teadusgrandi taotlemise väga vähese kulutõhususega protsessiks.
#000846
Konkurentsivõimeline rahataotlus tähendab vähemalt nädalapikkust põhjalikku kirjatööd, kuid taotlemisega läks tühja kokku ligi 1400 teadlaste tööpäeva.
#000847
Kuigi teadustöödeks eraldatavad rahasummad on väikesed võrreldes Lääne-Euroopas jagatavate grantidega, eeldatakse Eestis sama põhjalikkusega finants- ja tulemusaruandeid. Pidev finantsaruandlusega tegelemine, omamata selleks spetsiifilist väljaõpet, alandab Eesti teadlaste suhtelist tööviljakust. Euroopa Liidu finantsmehhanismidel on aruandlusel ja kontrollil koguni kuus taset. Üldjuhul peavad teadlased oma kulud, nende tegemiseks võetud pakkumised ja hangete detailid ise kokku võtma ja esitama. Pärast esmast kontrolli ülikooli rahandusosakonnas liiguvad kulukirjed Eesti Teadusagentuuri ja sealt edasi sihtasutusse Archimedes, kus kontrollitakse piinliku täpsusega üle kõik kuluread ja esitatakse asjatundmatuid küsimusi kulude otstarbe, tähenduse ja hangetes leiduvate määramatuste kohta. Teadlased peavad sisuliselt tõestama, et nad ei varasta, kusjuures antud juhtudel seisneb „vargus” pigem napi teadusraha kokkuhoius, kasutades sisekäibeteenust või odavamat pakkumist võrreldes raamhankel saaduga. Archimedesest liiguvad aruanded edasi rahandusministeeriumi, kus ilma erialase hariduseta ametnikud võivad tunnistada kulud või terve projekti abikõlbmatuks väiksemategi tahtmatute rikkumiste korral. Rahandusministeeriumi ametnikke kontrollivad omakorda Euroopa Liidu ametnikud, kellel on samuti voli kulud abikõlbmatuks tunnistada ja raha tagasi nõuda. Leiame, et vähemalt Eestis tuleks kontrollivaid üksuseid vähendada, mis võimaldaks korralikku kulude kokkuhoidu ja efektiivsemat kasutamist teadusvaldkonnas.
#000848
Tippteadus on Eesti-sugusele väikeriigile vajalik, et tagada koostöö välismaiste teadusasutustega, eksportida innovaatilisi tooteid ja teenuseid ning edendada siinset ühiskonda. Innovaatilise lähenemise vajadust on tunda alates meditsiinisüsteemist kuni keskkonna ja energeetika valdkondadeni. Ka humanitaarteadustes kasutatakse järjest enam reaalteadlaste poolt loodud innovaatilisi analüüsimeetodeid ja veebirakendusi, et analüüsida ning talletada keele ja kultuuri arengut.
#000849
Tipptasemel teaduse vähene riigipoolne rahastamine seab kahtluse alla Eesti teaduse jätkusuutlikkuse, kuna ka Euroopa Liidust rahastamine on vähenemas ning Eesti ettevõtted ei osale teaduse rahastamises riigile ootuspärasel tasemel. See on viinud olukorrani, kus vaid üks kaheksast Eesti teadusfondi teadusraha taotlusest saab rahastatud, ja mitmed väga tugevad, ka enim tsiteeritud teadlaste projektid lükatakse rahapuudusel tagasi. Mitmed erialad on jäänud ilma igasuguse riigipoolse toeta ning hingitsevad tänu ülikoolist saadavale abirahale. Kõige raskemas seisus on vaieldamatult Eesti ülikoolide doktoriõpe, sest doktorandistipendium jääb tunduvalt allapoole riigi keskmist töötasu. Doktorikraadi kaitsnud ja välismaal järeldoktorantuuri läbinud noorteadlastel on keeruline leida sobivaid töökohti ettevõtlussektoris ning ülikoolide juures pole sobivat karjäärimudelit nende teadusliku karjääri edendamiseks ja esialgse rahastuse tagamiseks.
#000850
Pakume välja neli peamist viisi, kuidas Eesti teadust kõige efektiivsemalt edendada.
#000851
Hinnanguliselt annab iga Eesti ülikoolisesse investeeritud euro 4,6-kordselt Eesti majandusele tagasi. Neli meie arvates olulisimat sammu, millega oleks riigil võimalik teadust edendada ja seeläbi lisandväärtust luua on järgmised:
#000852
Jõuliselt suurendada teadusraha hulka, arvestades prognoositavat majanduskasvu. Riik ei tohi loota erasektori panusele, mis kasvab ilmselt oodatust palju aeglasemalt (Rahandusministeerium 2017), ega EL Struktuurifondidele, mida tõmmatakse tõenäoliselt kokku seoses Eesti majanduse arengu ja Brexitiga.
Tagada doktorantidele korralik juhendaja grantidest sõltumatu sissetulek terveks doktoriõppe perioodiks, mis vastab vähemalt Eesti keskmisele netopalgale.
Koostöös ülikoolide ja noorteadlastega töötada välja karjäärimudelid nii teadusasutustes kui ka ettevõtete juures, et soodustada erialaste töökohtade loomist ja töö leidmist koolitatud tippspetsialistidele.
Võtta julgemaid samme teadusrahastuse objektiivse jagamise ja raporteerimise bürokraatia vähendamiseks.
#000853
Eesti geenivaramu biohoidlas hoiustatavad kõrred
#000856
1 Prognoosist nähtub selge oht, et teaduse rahastamine nii avaliku kui ka erasektori poolt võib järgmiste aastate jooksul pigem väheneda.
#000857
Teie arvamus on meile oluline, jagage seda meiega!Nimi*E-post*
Annan Riigikogu Kantseleile nõusoleku oma isikuandmete töötlemiseks.
Teie isikuandmed on kaitstud. Loe lähemalt
#000858