Energiasäästliku ühiskondliku hoone konkursi võidutiitli pälvis Võrtsjärve külastuskeskus
#000001
Kolga-Jaani vallas Jõesuus asuv Võrtsjärve külaliskeskus pärjati 18. jaanuaril 2015 Tallinnas Koduomanike Kongressil ühiskondlike hoonete kategoorias energiasäästliku hoone tiitliga.Rahvusliku programmi „Eesti kaunis kodu“ raames korraldatakse alates 2012. aastast ka konkurssi „Energiasäästlik kaunis kodu“, kus tunnustusi jagatakse neljas kategoorias: eramud, kortermajad, ühiskondlikud hooned ja energiasäästliku mõtteviisi edendaja. Kolga-Jaani Vallavalitsus esitas 2014.a. konkursile Jõesuus asuva Võrtsjärve külastuskeskuse, kes võitiski parima tiitli ühiskondlike hoonete kategoorias.
#000002
Põhjamaad on energiasäästliku ehituse teerajajad
#000003
Ka Belgias on energiasäästlik ehitus suundunud massiturule
#000006
Prantsusekeelsetesse riikidesse jõudis Saksamaal leiutatud moodne passiivmajatehnoloogia mõnevõrra hiljem. 2010. aastal osalesid Valga linnavalitsuse ja Tartu Ülikooli töötajad Brüsselis Belgia passiivmajaühingu korraldatud sümpoosionil „Passiivmajad massiturule“, kus arutati Euroopa vajadust muuta energiasäästlik ehitus tavapraktikaks. 2011. aasta sügisel tegin Brüsselis kohalike omavalitsuste keskkonnaorganisatsiooni ICLEI aastakonverentsil ettekande passiivmajatehnoloogia kasutamisest lasteaedade ehitamisel Eestis, Valga linnas ja Saue vallas. Pärast konverentsi külastasime Brüsseli passiivmaju.
#000007
Austria on olnud energiasäästlike ehitustehnoloogiate ja taastuvenergia kasutuselevõtmisel üks edukamaid riike maailmas. Kuigi moodne passiivmajatehnoloogia loodi 1990. aastatel Saksamaal, siis kõige rohkem passiivmaju elanike arvu suhtes on ehitatud siiski Austrias ja Šveitsis. Austerlased olid uue tehnoloogia sakslastelt ülevõtmisel ning massidesse viimisel väga kiired . Sellele aitas lisaks keelebarjääri puudumisele kaasa ka fossiilsete energiaallikate nappus Austrias. Samuti ei soovinud Austria rahvas endale potentsiaalselt ohtlikku ja liiga kallist tuumatehnoloogiat.
#000009
Foto 1: elumaja talu keskel 20. saj alguses, fotograaf teadmata
#000010
Saksamaa on olnud alates 1990. aastatest energiasäästliku ehituse eestvedaja kogu maailmas, aga eelkõige Euroopas. Saksamaal ehitati juba 20 aastat tagasi esimesed väga innovaatilised hooned, mis tänaseks on oma üsna pika tegevusaja jooksul tehnoloogia toimimist edukalt tõestanud. Olgu näiteks 1991. aastal Saksamaal Darmstadtis dr Wolfgang Feisti eestvedamisel ehitatud esimene passiivmaja või siis Saksa arhitekti Rolf Disch’i projekteeritud ja 1994. aastal Freiburgis ehitatud keskkonnasõbralik maja Heliotrope. See oli esimene maja maailmas, mis toodab päikese abil rohkem energiat kui ise kasutab ning seda heitmevabalt, CO2-neutraalselt.
#000011
Energiat, nagu ka ükskõik millist teist resurssi, tuleb kasutada mõistlikult. Mõistlikult tähendab, et nii palju kui vaja ja nii vähe kui võimalik. See on kõigile teada. Näiteks raha kohta peame täpset arvestust, kust see tuleb ja kuhu me selle paneme. Iga endast lugupidav raamatupidaja omab selget ülevaadet kassavoogudest, raha igapäevasest kulutamisest ja aastabilansist. Selleks et oma kodus ja töökohal energia kasutamise üle arvet pidada ja selleks et seda mõistlikult kasutada, peame omama selget ülevaadet ka energia tuludest ja kuludest. Kuidas muidu oleks võimalik säästu hinnata, kui me ei tea, kui palju mõni meie tegevus energia tarbimist vähendab?
#000012
Kui arutleda Rootsi energiasäästlikkuse teemal ja seada sihiks õppereis, kangastub meile esmalt Rootsi teadlaste osa maailmakultuuris. Uppsala Ülikooli astronoom ja füüsik Anders Celsius (1701-1744) ei vaja tutvustamist. Igapäevased temperatuurinäidud ei ole arusaadavad ilma tähiseta °C.
#000013
Teine oluline teadlane on Carl Linnaeus (1707-1778). Carl Linnaeus oli Uppsala Ülikooli meditsiiniprofessor, kuid rohkem tuntud on ta hoopis botaaniku ja zooloogina. Tänapäevane bioloogia põhinebki Carl Linnaeuse teoorial, tänu millele ta juba oma eluajal Euroopa tuntuimaks teadlaseks kuulutati. Carl Linnaeust tuntakse rohkem Carolus Linne ́ ja Carl von Linne ́ nimede all.
#000014
Tallinnasse Sõpruse pst 157 ehitatakse omapärase arhitektuurse ja tehnilise lahendusega rohelist büroohoonet. Arendaja ja projekteerijate eesmärk oli läheneda büroohoone ehitamisele uudse nurga alt, rakendades lahendusi, mida Eesti varasemalt rakendatud ei ole ja mis suurendavad energia, vee ja materjalide kasutamise tõhusust ning vähendavad hoone mõju keskkonnale. Tegemist on esimese liginullenergia büroohoonega Eestis.
#000016