Üks paljudest võimalustest mõista, kuidas noorsootöö on seotud noorte heaoluga.
#000002
(Liiga) palju aastaid tagasi õppisin keeleteadust ja kuigi tegu ei olnud minu lemmikvaldkonnaga, omandasin keeleteaduslikust vaatenurgast ühe õppetunni: sõnad, mida me kasutame asjade nimetamiseks, on tähtsad ja neil on jõud. Nii et kui ma hakkan uusi mõisteid uurima, siis vaatan tavaliselt alustuseks, kuidas neid nimetatakse.
#000003
Teeme siis algust. Heaolu. Hoolimata mõistatamisest, kuidas seda sõna õigesti kirjutada (sidekriipsuga või ilma), näeme selgelt, et see koosneb kahest sõnast. Ma saan aru esimesest poolest („hea“), kuid küsimusi tekitab teine pool („olu“). Miks „olu“? Miks mitte „tunne“? See oleks loogiline, sest nii me ju mõistame, kas meil on kõik hästi – seda tunnetades, kas pole? Või miks mitte „tegemine“? See viitaks sellele, et me peame oma heaolule vastavalt tegutsema. Ilmselt peitub põhjus, miks seda „oluks/olemiseks“ nimetatakse, Maailma Terviseorganisatsiooni heaolu definitsioonis: „täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund, mitte ainult haiguse või tervisehäirete puudumine“. Arvatavasti viitab heaolu määratlemine seisundina sellele, et see on püsivam kui lihtsalt tunne või tegevus, kuid ka need osad on olulised!
#000004
Ma ütlesin, et sõna „heaolu“ esimene osa on mulle selge, aga see on ju omadussõna! See on mõeldud kirjelduse või isegi modifikatsiooni edastamiseks, ja need mõlemad on subjektiivsed. Kas me saame rääkida heaolust objektiivselt? Usutavasti on meil kõigil näiteid selle kohta, kuidas eri asjaolud mõjutavad eri inimesi, nii et see, mis minu jaoks on heaolu, ei pruugi seda olla sinu jaoks. Kas meil saab olla ühine taust, et rääkida heaolust? Kas me saame võrrelda kahe inimese heaolu seisundit?
#000007
Vastust otsides leidsin Maailma Terviseorganisatsiooni dokumendid, milles arutatakse just neid küsimusi. Neis märgitakse, et üldine heaolu hõlmab objektiivseid ja subjektiivseid elemente. See hõlmab nii üksikisiku kogemust oma elust kui ka elutingimuste võrdlemist sotsiaalsete normide ja väärtustega. Seega tundub, et heaolu saab ainult osaliselt vaadelda objektiivselt. Objektiivseteks parameetriteks võivad olla leibkonna sissetulek ja sissetulekute jaotumine, hariduses osalevate laste osakaal või haridusteenuste kättesaadavus, kuritegevuse määr lähiümbruses ja muud sarnased parameetrid. Subjektiivsete elementide hulka kuuluvad inimeste ettekujutus endast ja nende eluga rahulolu.
#000008
Samuti meeldib mulle uute nähtuste uurimisel vaadata konkreetse kontseptsiooni vastandit. Mis on heaolu vastand? Ei, see ei ole halb- ega kurbolu, vaid haige olemine! See antonüüm toob esile, kui tihedalt on heaolu seotud tervisega. Oma heaolu eest hoolitsemine on otseselt seotud tervisega, st eluga.
#000009
Seda silmas pidades vaatleme Margaret (Peggy) Swarbricki kasutusele võetud mudelit, mida nimetatakse heaolu kaheksaks mõõtmeks. Tutvustades iga mõõdet eraldi, seon selle ka noorte ja noorsootöö tegelikkusega.
#000011
Emotsionaalne mõõde on võime tuvastada ja väljendada oma tundeid ja emotsioone, oskus tulla toime emotsionaalsete katsumustega, positiivne enesehinnang ja suhtumine ellu üldiselt.
#000012
Emotsionaalsed ja sotsiaalsed valdkonnad on laiemalt võttes noorsootöö ja mitteformaalse õppimise sügavad aspektid. Seda seetõttu, et need on tihedalt seotud noorte põhivajadustega (kui räägime inimese arenguetappidest) – noortel on vajadus nii kuulumise kui ka iseseisvuse järele. Need vastandlikud jõud loovad noorsootöötajale põneva ala, kus tegutseda.
#000014
Tööalane mõõde räägib üldiselt sellest, kui rahul ollakse oma tegevusega. See võib olla töötamine, aga ka osalemine mis tahes tegevuses, sealhulgas vabatahtlikus tegevuses. See, mil määral neid tegevusi mõttekaks ja eesmärgipäraseks peetakse, määrab selle mõõtme täitmise ulatuse. Noortel, kes on iseenda loomise teekonnal, on väga oluline proovida ja katsetada erinevaid tegevusi. Need kogemused võivad olla otsustavad nende elukutsevalikul ja noorsootöötaja juhendamine on väga tähtis.
#000015
Vaadates küsitluse tulemuste sõnapilve, äratas mu tähelepanu korduv vastus „vaimne tervis“ (mida nimetati ühel või teisel viisil). Mind hakkas huvitama, kuidas on heaolu seotud vaimse tervisega. Kuidas sobitub vaimne tervis heaolu mõiste alla? Maailma Terviseorganisatsiooni sõnul on vaimne tervis „heaolu seisund, mille puhul inimene mõistab oma võimeid, tuleb toime tavaliste elus esinevate stressiolukordadega, suudab produktiivselt töötada ja anda oma panuse oma kogukonna heaks“. Tõlgendan seda määratlust nii, et heaolu toob kaasa positiivse vaimse tervise, ja seega on nende kahe mõiste vahel põhjuslik seos. Rohkem teavet kõnealuse teema kohta saab veebisaidilt . See on väga huvitava projekti leht, mis käsitleb vaimset tervist ja noorsootööd. Lase end inspireerida!
#000022
Kui ma loen uuesti läbi, millel me selles artiklis seni juba peatunud oleme, siis olen üllatunud, kui suurt rolli mängib noorsootöö noorte heaolu toetamisel. Teatavate noorsootöö liikide puhul võib käsitleda eri mõõtmeid (näiteks mõned tegevused keskenduvad noorte tööhõivele, teised keskkonnameetmetele), kuid üldiselt on noorsootöö peamised põhimõtted ja meetodid tihedalt seotud noorte heaolu edendamisega.
#000023
Lõpetuseks jagan lühikest ja ülevaatlikku kontrollnimekirja, mis võiks aidata mõista, kuidas hoolitseda nii enda kui ka nende noorte heaolu eest, kellega töötatakse, samuti seda, kuidas aidata saavutada tasakaalu heaolu kaheksa valdkonna vahel. Juhtusin lugema viit viisi heaolu saavutamiseks. Tegemist on lihtsa ja väga tõepärase mudeliga, mille kohaselt on viis peamist viisi, kuidas igaüks saab oma heaolule kaasa aidata.
#000024
Suhtle. Kui rahul oled oma praeguste suhete ja sotsiaalse eluga? Kellega hoiad kõige tihedamat sidet? Kuidas suhtlevad noored sinu noorsootöö tegevustes? Kuidas nad hoiavad omavahel kontakti? Kuivõrd nad loovad ja säilitavad sisukaid suhteid?
#000025
Jätka õppimist. Mida oled täna õppinud? Milline õppija oled? Kuidas paned noori oma noorsootöö tegevustes proovile? Mis on nende arvates põnevad õpisituatsioonid?
#000027
Inimene ei ole saar, on esimene mõte, mis pähe tuleb, kui mõtlen inimkonnast või õigemini kogukonnast, mille me ühiselt moodustame. Me puudutame teineteist, tahtlikult või tahtmata, ja saame teiste poolt puudutatud, soovime seda või mitte. Niisamuti peitub kõige lihtsam vastus, kuidas noorsootöö noorte heaolu saab mõjutada, selles väikeses mõttes. Noorte heaolu on seotud inimestega, kellega nad oma elus seotud on. Laste ja noorte oskused endast ja teistest hoolida kujunevad välja täiskasvanutelt õppides.
#000031
Eesti noorte heaolust ja toimevõimekusest rääkides tekitab muret, et Eestis on 15 protsenti 12-aastaseid noori, kelle enesetunde hinnangutes on ülekaalus apaatsus, väsimus ja kurvameelsus. Neil noortel on keeruline olla nii kodus, koolis kui ka sõprade seltsis. Paljud nendest noortest tunnevad, et nende elus ei ole täiskasvanuid, kes nad ära kuulaks. Noorte enesetunne ja rahulolu on seotud sellega, kuidas täiskasvanud neist hoolivad, nende arvamuste ja õigustega arvestavad. 8–12-aastaste noorte subjektiivset heaolu käsitlenud uuring „Children’s Worlds“ näitab, et selles osalenud 12-aastastest noortest 28 protsenti nõustus täielikult, et täiskasvanud Eestis hoolivad lastest. Samas ei nõustunud 9 protsenti noortest üldse selle seisukohaga või nõustus vähesel määral. Eriti kriitilised olid end kurvapoolse ja apaatsena tundvad noored, kellest 26 protsenti ei usu eriti sellesse, et täiskasvanud neist hoolivad. Kodu, kooli ja sõprade suhtes kriitilistest 12-aastastest 42 protsenti ei nõustu üldse või nõustub vähesel määral, et Eesti täiskasvanud hoolivad lastest („Noorteseire aastaraamat 2019/20“). Need näitajad on kogutud veel enne ülemaailmset pandeemiat. Novembris 2021 ilmunud Praxise uuring näitab, et viimased kaks aastat on ebavõrdsust veelgi suurendanud. Viiruskriisi tagajärjel on kannatanud rohkem need, kes olid juba enne pandeemiat haavatavas olukorras.
#000032
See on mõttekoht noorsootööle. Kus on need noored, kes ennast nii halvasti ja üksijäetuna tunnevad? Kas sinu tööpiirkonnas on mõni nendest noortest? Mida me saame oma rollist tulenevalt teha, et nende noorte jaoks olemas olla? Praxise uuring toob positiivsena välja, et pandeemia tingimustes on kinnitust leidnud noorsootöö olulisus. „Pandeemia ajal noorsootöös osalemine võimaldab noortel teistega kontakti hoida, teha midagi tähendusrikast ning pakub noortele keeruliste tingimuste kiuste midagi, mille toimumist oodata. Luues noortega usaldusliku suhte, saavad noorsootöötajad täita noortele väga olulist rolli.“ (Praxis, 2021) Noorte heaolu väärtustava, toetava ja usaldusel põhineva kontakti pakkujana on noorsootöötajad tegutsenud enne pandeemiat ja teevad seda ka nüüd. Hea, et seda on märgatud. Veelgi olulisem on, et selle valdkonna panust tähtsustatakse jätkuvalt, et aidata noored tekkinud vaimse tervise kriisist tervematena välja.
#000033
Ka artikli autor Monika Kezaite-Jakniūnienė rõhutab, kui mitmel viisil noorsootöö noorte heaolu mõjutada saab. Ühest küljest tegevustega, mis on seotud ühe kindla heaolu aspektiga, ning teisest küljest kogu noorsootöö olemusega, mille väärtused on põimunud inimõiguste ja hoolivaks inimeseks kujunemisega. Mis iganes tegevustele – protsessidele või tulemustele – sinu noorsootöö suunatud on, see peab toetuma mõttele, et kõik noored tunnevad end turvaliselt ja väärtuslikena, sellistena nagu nad on. Nad peavad tundma, et nendest hoolitakse ja nad kuuluvad kuskile.
#000034