Liikide kuues väljasuremine - kas ka Eestis?
#000005
Igal aastal avastatakse üle maailma sadu uusi taime- ja loomaliike – nende seas taimed, mis sisaldavad võimalikke ravimeid rasketele haigustele ja loomad, kelle insenerioskustest oleks õppida nii mõndagi. Juhtub ka, et äsja leitud liik on avastamisega samal ajal juba hääbumas. Kas väikeses Eestis tasub üldse liikide väljasuremise pärast muretseda?
#000007
Teadlased usuvad, et maailmas on hulgaliselt liike, kes on inimmõju tulemusena välja surnud veel enne kui me need leidsime. Tartu ülikooli loodusmuuseumi kuraator ja bioloog, Rein Kuresoo selgitab vastavatud näituse valguses, miks liigid kaovad ja kui suur on inimese roll selles.
#000008
Mis on kuues väljasuremine? Millal see algas ja millises faasis me hetkel oleme?
#000009
Ehkki Homo sapiens on kogu oma eksistentsi vältel paljusid teisi liike oluliselt mõjutanud ja osad ka väljasuremiseni viinud, on liikide massilisest väljasuremisest hakatud rääkima alles viimastel aastakümnetel. Kuna viis varasemat suurimat liikide väljasuremislainet on seotud kindlate geokronoloogiliste ajastutega, on praegust ajastut hakatud nimetama antropotseeniks. See mõiste võtab tegelikult kokku kõik inimese poolt põhjustatud keskkonnaprobleemid. Teadlased alles vaidlevad selle üle, millisesse ajahetke täpsemalt antropotseeni alguspunkti tähistav tulp maa sisse lüüa, aga eks see langeb enam-vähem kokku tööstusrevolutsiooni algusega. Maa ajaloo skaalal on antropotseen niisiis kestnud ainult tühise hetke, tõsisem osa sellest on alles ees.
#000010
Milline liigirühm ja millised liigid on kõige tugevama surve all?
#000012
Praegu käib ilmselt kõige halvemini kahepaiksete käsi. Neile on osutunud eriti ohtlikuks haigus kütridiomükoos, mida põhjustab viburseen Batrachochytrium dendrobatidis. Rohkem kui kolmandik tänaseks avastatud 6000 kahepaikse liigist on selle seene tõttu otseses väljasuremisohus ja paljud neist viimase aastakümne jooksul välja surnud või kohe suremas. Arvatakse, et see haigus hakkas maailmas levima Aafrika päritoluga kannuskonnaga, keda kasutati kogu maailmas raseduse diagnoosimisel.
#000013
Teravmokk-ninasarviku (varem tuntud kui must ninasarvik) kaheksast alamliigist on praeguseks välja surnud neli ning veel üks alamliik on väljasuremise piiril. Kunagi Aafrika levinuim ja arvukaim ninasarvik saab paljudes oma säilinud elupaikades elada vaid tänu personaalsetele ihukaitsjatele. Paraku "kuulsamate" liikidega nii juhtubki – selliste liikide viimaseid riismeid säilitatakse eriti hoolikalt, kasvõi üksnes loomaaedades. Kõigi loomadega see aga ei õnnestu: kasvõi näiteks hiina jõedelfiin (baji) kuulutati "funktsionaalselt väljasurnuks" aastal 2006 – see tähendab, et kui liigi mõni isend isegi võib elus olla, sugu jätkata ja edasi kesta liik enam kindlasti ei suuda. Kalifornia lahe pringel (vaquita), kelle populatsioon 2016. aastal hinnati umbes 30 loomale, arvatakse loodusest kaduvat 10 aasta jooksul.
#000014
Eestis on päris palju liike lokaalselt välja surnud. Näiteks rabapistrik kadus siinsest pesitsuslinnustikust 1970. aastatel, pärast putukamürk DDT massilist kasutamist. Praegu on meie rabadest lõplikult kadumas rabapüü, ilmselt kliimamuutuse tõttu. Euroopa naarits on liik, kelle puhul jõuti just Eestis viimasel hetkel väljasuremine ära hoida ja naaritsad tagasi loodusesse viia – tõsi küll – Hiiumaale, mis on liigi kestmiseks liiga väike. Aga samalaadne tulemusrikas päästeaktsioon toimus ka Hispaanias ja loodetavasti õnnestub ka Prantsusmaal ja Venemaal kohalikud populatsioonikillud päästa ja euroopa naaritsale võõrliigi, ameerika naaritsa, käest mõnevõrra asuala tagasi võita.
#000016
Miks on vaja kaitsta Eestis selliseid liike, kes on oma areaali piirialadel või kelle arvukus mujal riikides on suur?
#000017
Mõneti on rahvuslik looduskaitse lihtsalt patriotistlik akt – lihtsalt oleks kahju, kui meil näiteks lendorav välja sureks, ehkki Venemaa suurtes metsades elab teda veel piisavalt. Aga ainult nii pole sedalaadi liigikaitsesse ka põhjust suhtuda. Sageli jõuavad põhjused, mis viisid liigi arvukuse allakäigule ühes riigis, ka sinna, kus olukord seni ei olnud nii halb. Siis on hea, kui kusagil on selle liigi kaitsmiseks tehtud pingutusi ning tekkinud ka kogemustepagas liigi päästmiseks.
#000018
Õlipalmi viljad. Õlipalmi istanduste rajamine põhjustab suurel skaalal troopiliste liikide elupaikade kadumise. Autor: MPOB/Nature
#000019
Kuidas tavainimene saaks vältida väljasuremistele kaasa aitamist?
#000020
Neid võimalusi on tegelikult tohutult palju, aga üks mõjusamaid võiks olla teadlik tarbimine. Igaüks võib näiteks järele uurida, millised tooted sisaldavad palmiõli ning milline on selle õli päritolu. Selles maailma kõige enam kasutatavas taimeõlis poleks ehk iseenesest midagi halba, aga näiteks Indoneesias on juba 16 miljonit hektarit vihmametsi asendatud õlipalmiistandikega (ja kadunud orangutangi elupaigad – toim). Sarnase malli järgi laienevad ka kohvi-, tee-, kakao, kummipuu- jpt istandused. Ma ise olen enda menüüst näiteks välja lülitanud tuunikala. Lisaks sellele, et suurem osa tuuniliikidest on üle püütud ja ohulähedased, saab tuunipüügi käigus surma väga palju delfiine, haisid, merikilpkonni ja teisi ohustatud liike.
#000021
RMK ja keskkonnamet vaidlevad, milline peaks olema lendorava lennukoridor
#000022
Lendorava leiukohti on viimastel aastatel juurde tulnud
#000023
Meremees nägi Kopli lahes delfiine
#000024
Antropotseen – inimkonda jäävad mälestama massväljasuremise jäljed
#000025
Putukate allakäik Saksamaal on arvatust hullem
#000026
Rein Kuresoo. Hiina draakon Aafrikas
#000027
Lendorava leviala piir Eestis liikus pisut põhja poole
#000028
Laevandus levitab võõrliike üha rohkem
#000029
Põllumajandusmürgid hävitavad Eesti kliimat nautivaid putukaid
#000030
Inimtegevus hukutas Kalimantanil enam kui 100 000 orangutani
#000031
Teadlase 6 ettepanekut putukate väljasuremise peatamiseks
#000032
Lõvisid ähvardab sama oht, mis kunagi mõõkhambulisi tiigreid
#000033
Analüüs: kliimamuutustega võib kaasneda kohvipuude väljasuremine
#000034
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000035
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000036
Ühiselulised imetajaliigid elavad kauem kui üksiklased
#000037
Teadlane õpetab tehismõistust kuusejuuri mõõtma
#000038
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000039
Jutt kurjast koeratõust on liigne lihtsustus
#000040
Maakera sisetuum võib olla hakanud teistpidi pöörlema
#000041
Gravitatsioonilained kannavad infot kaugeist tähtedest ja planeetidest
#000042
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000043
Ameerika sisalik hingab mulli abil veerand tundi vee all
#000044
Lunnid kasutavad enda sügamiseks tööriistu
#000045
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000047
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000048
Otse kell 18: konkursi "Teadus 3 minutiga" finaal
#000049
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000050
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000051
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000052
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000053
Kas ööliblikat peibutasid tõesti Ronaldo pisarad?
#000054
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000055
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000056
Doktoritöö: hundid on paremad isad kui koerad
#000057
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000058
Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia
#000059
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000060