Maa lähedal asuv must auk väärib omaette kategooriat
#000005
Astronoomid on enda sõnul avastanud sedavõrd väikese massiga musta augu, et see vajab omaette kategooriat. Värske uuringu järgi asub kõnelaune must auk Maale väga lähedal ehk umbes 1500 valgusaasta kaugusel.
#000006
Linnutee galaktika Ükssarviku tähtkujus asuv moodustis on teadlaste andmetel üks Maale kõige lähemal asuvaid musti auke. Ohio Osariigiülikooli teadlasrühm andis augule nime Ükssarvik, viidates nii augu kodupaigale kui ka äärmiselt haruldasele olemusele. Veel lähemal asub Maale möödunud aastal mais ilmsiks tulnud must auk HR6819, vahendab ScienceAlert.
#000007
Uuringu autori ja astronoomi Tharindu Jayasinghe sõnul tuli väikese musta augu olemasolu teadlastele üllatusena. Tilluke taevanähtus jäi seni märkamatuks, sest astronoomid kandsid piltlikult öeldes silmaklappe. Nimelt leidub universumis teoreetiliselt väga erineva massiga musti auke tillukestest ürgsetest mustadest aukudest supermassiivsete hiidudeni. Siiski on teadlased aastate jooksul täheldanud lünki surnud tähtede tuumade kollapsi järel tekkinud mustade aukude massierinevustes.
#000008
Kui kokkuvajumise järel ületab tähe mass Päikese oma kuni 2,3 korda, saab sellest teooria järgi musta augu asemel neutrontäht. Viimase ajani polnud teadlased aga leidnud ühtki musta auku, mis oleks Päikesest üle viie korra raskem – see tähendabki niinimetatud massilünka.
#000009
Enne äsjast leidu oli tillukeste mustade aukude olemasolu juba sedavõrd suure kahtluse all, et kummaliselt liikuvat punast hiidu märgates välistasid teadlased algul võimaluse, kuidas tähel võiks olla seninägematu kaaslane.
#000010
Jayasinghe oli aga teisel arvamusel. Doktorandina kuulis ta oma juhendajalt imetillukeste mustade aukude võimalikkusest ja tahtis ka selle hüpoteesi järele proovida. Selleks analüüsis ta mitme teleskoobiga ja satelliitidelt saadud andmeid. Ta keskendus Ükssarviku tähtkujus asuvale punasele hiiule, mis oli oma elutsükli lõpus.
#000011
Tähe liikumiskiirus ja gravitatsiooniline tõmme viitasid, et kusagil punase hiiu lähedal peab olema must auk. Oletuslike arvutuste järgi pidi selle augu mass olema Päikese omast kolm korda suurem.
#000012
Uuringu kaasautori ja varemgi väikeseid musti auke otsinud astronoomi Todd Thompsoni sõnul on uue musta augu mõju võrreldav Kuu mõjuga Maa ookeanide tõusudele ja mõõnadele. Punase hiiu kaaslane tõmbab samuti tähte ühte telge pidi ümarast ovaalseks. Thompsoni sõnul on must auk tähe liikumisele lihtsaim ja seega kõige tõenäolisem seletus.
#000013
Mitu aastakümmet polnud teadlastel selge, kas kahe erinevat liiki surnud tähe ehk neutrontähe ja musta augu vahele mahub massi poolest veel mõni nähtus. Nüüd on Ükssarvik üks mitmest tillukesest mustast august, mis toob mõistatusse selgust. Uuringu tulemused tuleb küll veel ametlikult kinnitada, kuid praeguse seisuga paistab pakutu tõenäoline.
#000014
Thompsoni hinnangul vajab uurimissuund põhjalikku kaardistust, kus oleks kirjas, kui palju erineva massiga musti auke universumis üldse leidub. Nii saaks iga uue musta augu avastamisel hinnata, millised tähed kukuvad kokku, millised plahvatavad ja millised teevad midagi vahepealset.
#000015
Teadlased nägid esimest korda musta augu taga valgust
#000018
Linnutee keskme musta augu asemel võib olla tume aine
#000019
Uus pilt paljastab musta augu tugeva magnetvälja
#000020
Täheparve keskmes on rohkesti musti auke
#000021
Arvatav kauge supernoova osutus millekski palju haruldasemaks
#000022
Vanim teadaolev üliraske must auk paneb astronoomid kukalt kratsima
#000023
Teadlased nuputavad, palju võiks kell olla Kuu peal
#000024
Tähtedevahelised meteoorkehad võivad pärineda supernoovadest
#000025
"Pealtnägija": kosmosehuvi ajas Eesti psühholoogi maisele Marsi missioonile
#000026
Kuldkala tähe juurest leiti juba teine Maa moodi planeet
#000027
Linnutee sarnaseid galaktikaid oli universumis varakult
#000028
Asteroid Ryugu on komeetide sugulane
#000029
Eksoplaneet liugleb aegamisi tulise huku poole
#000030
Asteroidid aitavad Europa võimalikel elanikel saada elutähtsaid aineid
#000031
NASA kuulaev plärtsatas Vaiksesse ookeani
#000032
NASA kosmoselaev Orion asus koduteele
#000033
100 aastat kosmoloogilist konstanti – universumi suurim mõistatus (1/2)
#000034
Õhtusöök maailma lõpus ehk Mis saab elust tulevikus
#000035
Poole sajandiga võivad kaduda kohanimedest pea pooled
#000037
Vastutulijate nägu huvitab inimesi arvatust vähem
#000040
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000041
Soolebakterite liigirikkust laastab juba vähene antibiootikumide tarbimine
#000042
Õhtusöök maailma lõpus ehk mis saab elust tulevikus
#000043
Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu
#000044
Täna öösel me ei sure, majamõõtu asteroid lendas Maast mööda
#000045
Ajalooline tabamus: astronoomid nägid esimest korda ühinemas neutrontähti
#000046
100 aastat kosmoloogilist konstanti – universumi suurim mõistatus (2/2)
#000047
Interaktiivne ajajoon: 30 aastat, mil maailm ei lõppenudki
#000048
Jaheda tähe ümbrus kubiseb Maa-sarnastest planeetidest
#000049
Teadlased nägid esimest korda gravitatsioonilaineid
#000050