Webbi kosmoseteleskoobil jätkub kütust enam kui kümneks aastaks
#000005
James Webbi kosmoseteleskoop. Autor/allikas: NASA
#000006
James Webbi, ajaloo võimsaima kosmoseteleskoobi orbiidile lähetamiseks kasutatud kanderakett tõukas selle sedavõrd õigele kursile, et teleskoobi enda kütust tuleb selle korrigeerimiseks kasutada ennustatust vähem.
#000007
Kava kohaselt hakkab tiirlema Webbi kosmoseteleskoop Maast ligikaudu 1,5 miljoni kilomeetri kaugusel. Teist Lagrange'i punkti varjutab pidevalt Maa, aidates varjestada seda Päikese kiirguse eest. Samas nõuab seal püsimine suhteliselt vähe vaeva. Kuigi lõviosa teleskoobi õigesse kohta saatmiseks tehtud tööst tegi ära Arianespace'i kanderakett Ariane 5, tuleb kursi parandamiseks kasutada ka teleskoobi enda küljes olevaid põtkureid.
#000008
Seejuures kasutatakse selleks sama kütust, mida läheb hiljem tarvis teleskoobi orientatsiooni ja teises Lagrange'i punktis hoidmiseks. Teleskoobi orbiidile saatmiseks andis USA kosmoseagentuur Euroopa Kosmoseagentuurile sedavõrd palju mänguruumi, et kõige vähem oleks võinud jätkuda teleskoobil kütust viieks aastaks.
#000009
Webbi praeguse kursi analüüsil leidsid aga NASA insenerid nüüd, et kanderaketi sooritus osutus üle ootuste heaks. Kord kohale jõudes leidub teleskoobi pardal piisavalt kütust, et vaatlusi saaks teha kaugel kauem kui kümme aastat. Viimane selgitab ka, miks avanesid Webbi päikesepaneelid oodatust varem. Päikese suhtes õige orientatsiooni saavutamine võttis aega ennustatust vähem.
#000010
Webbi teadusaparatuuri Päikese soojuskiirguse eest kaitsva varju laius ja pikkus ulatuvad vastavalt 12 ning 22 meetrini. Sarnaselt oli selle 6,5-meetrise läbimõõduga peapeegli läbimõõt kaugelt liiga suur, et see oleks mahtunud kanderaketi lastiruumi, misläbi volditi need enne raketi starti kokku.
#000011
Ainuüksi päikesevarju täielikult avamiseks peavad töötama aga veatult kaheksa elektrimootorit, 139 täiturit ja veel sadu väiksemaid komponente. Esialgu on sujunud kõik plaani kohaselt – nii päikesekaitse esi- kui ka tagaosa avanes veatult. Selle täielik avamine võtab veel neli päeva. Seejuures pole päikesevarju avamiseks varusüsteeme ja teleskoobi parandamiseks asub see Maast liiga kaugel.
#000012
Enne teise Lagrange punkti jõudmist tuleb sarnaselt töökorda seada veel teleskoobi sekundaarpeegel ning peapeegel koos selle mesikärgi meenutava 18 alamosaga.
#000013
Esimesi näidispilte võib oodata teleskoobilt kuue kuu pärast. Anuüksi teleskoobi enda jahtumine võtab kaks kuud ja infrapunaspektri keskosa jälgimiseks kasutataval instrumendil veel 40 päeva.
#000014
Webbi teleskoobiga loodetakse saada eeskätt parem ülevaade noorest universumist, Päikesesüsteemi välisosast ja eksoplaneetide koostisest. Teleskoobi ehitamine, orbiidile saatmine ja selle töös hoidmine vähemalt järgmise viie aasta jooksul läheb kokku maksma üle kümne miljardi dollari.
#000015
Universum võib olla seni arvatust kaks korda vanem
#000016
NASA avaldas maailma võimsaima teleskoobi esimesed ülesvõtted
#000017
James Webbi teleskoopi tabas tilluke meteoroid
#000018
Kauge planeedi ümber paistab tiirlevat kaaslane
#000019
Tähefüüsik: Webbi teleskoop aitab avada paljude planeetide tekkelugu
#000020
NASA saatis orbiidile ajaloo võimsaima kosmoseteleskoobi
#000021
NASA asub uurima asteroidilt toodud materjali
#000022
Eesti neljas satelliit saadetakse orbiidile oktoobri alguses
#000023
Astronoom: virmalisi näeb sageli veel kolm-neli aastat
#000024
Marsil on vähe mineraale, sest puuduvad elu ja laamad
#000026
Musti auke võib olla meile lähemal kui seni teatud
#000027
Päikesesüsteemi üheksas planeet võib olla üsna Maa mõõtu
#000028
Augusti lõpus saab näha haruldast superkuud
#000029
Solar Orbiter leidis päikesetuule võimaliku allika
#000030
Galaktikate mustad augud on arvatust rahulikumad
#000031
Virmaliste tabamine eeldab vaba õhtut ja kiiret reageerimist
#000032
Pildilt saab välja lugeda ka heli
#000039
Õhtusöök maailma lõpus ehk mis saab elust tulevikus
#000040
Täna öösel me ei sure, majamõõtu asteroid lendas Maast mööda
#000042
Ajalooline tabamus: astronoomid nägid esimest korda ühinemas neutrontähti
#000043
100 aastat kosmoloogilist konstanti – universumi suurim mõistatus (1/2)
#000044
Interaktiivne ajajoon: 30 aastat, mil maailm ei lõppenudki
#000045
Jaheda tähe ümbrus kubiseb Maa-sarnastest planeetidest
#000046
Teadlased nägid esimest korda gravitatsioonilaineid
#000047
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000049