Reforminoored ja Kesknoored pooldavad suuremat alaealiste ligipääsu psühhiaatrilisele ja psühholoogilisele abile
#000000
Keskerakonna ja Reformierakonna noortekogud on seisukohal, et psühhiaatrilise ja psühholoogilise abi kättesaamine alaealistele vajab rohkem poliitikute ja ühiskonna tähelepanu.
#000001
Alates 1997. aastast on psühhiaatrid ainsad eriarstid, kelle juurde minemiseks peab alla 18-aastastel olema vanema kirjalik nõusolek. Valitsuskoalitsiooni kokkuleppe tulemusena võttis Riigikogu vastu psühhiaatrilise abi seaduse muudatused, mis lubab alaealistel iseseisvalt pöörduda psühhiaatri poole. Uus seadus kaitseb noori, kes on langenud perevägivalla, vaimse või seksuaalse vägivalla ohvriks.
#000002
Samal ajal oleme veendunud, et ei tohi leppida pelgalt eelmainitud seadusemuudatusega, kuna probleeme on ka psühholoogilise abi saamisega. Lähim koht, kus alaealine saab psühholoogi poole pöörduda, on kool. Samas on mitmetes haridusasutustes tekkinud olukorrad, kus psühholoogi juurde saatmist kasutatakse karistusmeetmena halva käitumise eest.
#000003
Probleemi lahendamiseks tuleb kohalikel omavalitsustel ja riigil teha rohkem koostööd kooli juhtkonnaga, mille tulemusena tekiks noortel kindel veendumus, et psühholoogi poole pöördumine on loomulik isikliku arengu vajadus. Selleks võib aidata tõhusam teavitustöö ja väljaspoolt kooli psühholoogide kaasamine. Veel ühe lahendusena näeme psühholoogide viimist noortekeskustesse, kus alaealised käivad vabatahtlikult ning seega tunnevad ennast seal ka turvalisemalt.
#000004
Psühhololoogide olemasolu noortekeskustes annaks noortele kättesaadavama abi võimaluse, spetsialistid aga saaksid pöörata rohkem tähelepanu noorte vaimsele tervisele. Samuti peab probleemi lahendamisel kasutama ka juba töötavat süsteemi – lasteabitelefon -, kuhu võiks lisada ka kvalifitseerunud psühholoogidega vestluse võimaluse.
#000005
Oleme arvamusel, et noorte vaimne tervis on ülioluline teema ja selle kaitsmist ning edendamist peab jätkama. Noorte vaimsest tervisest sõltub meie ühiskonna tulevik.
#000006
Eesti rahvas võiks kindlasti olla teadlikum sellest privileegist, milleks on omada korralikku ja objektiivset uudistesaadet. Samuti võiks osata seda eelist ka paremini hinnata, kirjutab Hans-Kaarel Laes.
#000008
FOX News, teisel pool lompi võimutsevatest meediahiidudest kõige suurem, on täiesti selgelt alati olnud häälestatud sealse vabariikliku partei poolele. Seda tõestab nende siiani kestev ja pidevalt terav kriitika demokraadist presidendi Joe Bideni ja muidugi kogu demokraatliku partei vastu. Viimasele viitab ka see, et FOX Newsi looja Rupert Murdoch nägi oma uudistesaadet tehes just vajadust rohkem konservatiivsema väljaande järele.
#000013
Tulles tagasi Eestisse, siis siin on olukord tunduvalt positiivsem. Kui meie kolmest suurimast uudistesaatest kaks, ehk “Reporter” ja “Seitsmesed uudised” on võtnud uudiste kajastamise kõrvale ka meelelahutuslikuma külje, siis siiani Eesti vaadatuim uudistesaade “Aktuaalne kaamera” toob jätkuvalt meie televaatajani otsekoheseid, rahulikke ja kindlalt kõige objektiivsemaid uudiseid.
#000015
Eesti rahvas võiks kindlasti olla teadlikum sellest privileegist, milleks on omada korralikku ja objektiivset uudistesaadet ja osata seda eelist ka paremini hinnata. Selline erapooletus on suures pildis tõeline haruldus ja seda tuleb igal juhul kindlalt ja tugevalt säilitada.
#000017
Statistikaameti andmetel elab 2020. aasta seisuga Eesti Vabariigis ligi 327 000 vene emakeelega elanikku, kes moodustavad elanikkonnast ligi neljandiku.
#000021
Üldpildis on praegu nii, et kui oled eestlane, käid ühes maja õppimas, kui venelane, siis teises. See muster kandub ka ühiskonda edasi. Venelased elavad ja tegutsevad pigem ühes (info)ruumis ning eestlased teises. Sellega oleme saavutanud riigi, kus on kaks ühiskonda.
#000022
Oleme tänaseks elanud riigis, kus eesti keel on riigikeeleks juba 30 aastat. Kahjuks on Eesti ikka veel keeleliselt väga segregeeritud. Meie tööturul on tööle kandideerimise eeldusteks lisaks eesti keele oskusele ka vene keele kõnelemise oskus.
#000023
Eesti emakeelega elanikud ei pruugi saada tööd puuduliku vene keele oskuse pärast. Selle muutmiseks on üks lihtne lahendus – ühtne eestikeelne haridus
#000024
Teadlaste soovituste kohaselt tuleks keeleõppega alustada võimalikult varakult, sest lapsed salvestavad keelelist informatsiooni palju paremini kui täiskasvanud. Elanikkonna vaheliste keeleliste barjääride kaotamiseks peame vähemalt suhtlustasandil üksteisest aru saama.
#000025
Nende aastatega omandatud teadmised peaksid olema piisavad, et meie riigikeel oleks suhtlustasandil selge.
#000029
Lisaks keelelisele erinevusele on meil erikeelsetes koolides ka suur tasemevahe. Üks rahvusvaheline mõõdupuu õpilaste õpiedukuse määramiseks on PISA test. Test koosneb kolmest osast: matemaatika, lugemine ja loodusteadused.
#000032
Viimane PISA test toimus aastal 2018 ja selles osales 79 riiki või majanduspiirkonda. Eesti saavutas Euroopas esimese ning maailma arvestuses viienda koha.
#000033
Eestis lahendasid testi nii vene- kui ka eestikeelse õppekava järgi õppivad 15-aastased noored. Tase nende kahe vahel oli märkimisväärne. Eesti õpilaste tulemused olid oluliselt paremad kui vene õppekeelega õpilaste tulemused – vastavalt 534 ja 492 punkti.
#000034
Ka toonane haridusminister Mailis Reps märkis, et ,,Tulemused on mõlemal paranenud, aga vahe on endiselt sees, eestikeelse kooli kasuks”.
#000035
Kõik see kõlab küll paberil lihtsalt, kuid praktikas on iga muutus keeruline. Me peame lisaks koalitsiooni erakondadele ka ühiskonnana jõudma kokkuleppele ja arusaamale, et antud muutus on vajalik ja toob kasu nii Eesti riigile, kui ka igale indiviidile.
#000037
Terras kardab, et Eesti võtab kasutusele Venemaa gaasi ja võrdleb kliimaprobleemidega tegelevaid inimesi silmaklappe kandvate hobustega.
#000041
Loodan väga, et saadik leiab nendele küsimustele vastused ning harib end kliimateemadel, kuna tema praegused seisukohad on tagurlikud ja teadmised tunduvad olevat kesised. Minu arvamus on, et rohepööret peaksid juhtima teaduspõhised fanaatikud, kellel on peale majandushuvide ka soov hoida keskkonda ja kliimakriis lahendada.
#000050
Murelik küsimus, mis on Eestist saanud ja kas Tartu liigub samas suunas, murdis muidu rõõmsalt kulgenud kohtumise meeleolu ülikoolilinna välistudengitega. Nad kutsusid mind arutlema elu üle Tartus ning rääkima ka sellest, et neil on tuleva aasta kohalikel valimistel õigus kujundada Tartu elu.Küsija oli mõne aasta eest Tartus käinud, meie linna ja inimestesse armunud ning otsustanud tulla magistriõppesse uue Euroopa parimasse ülikooli. Nüüd siin õppides tajub ta muutust halvemuse poole. Kuuleb tänaval kommentaare oma nahavärvi kohta.Tartut ülikoolita ei ole. Peame valitsuse ja valitsuserakondade ksenofoobiale vastu astuma ja kindlustama, et Tartus võidutseks tarkus.Välistudengite vastu võitlemine ei ole majanduslik, vaid poliitiline võitlus valijate hoidmiseks ajal, kui eelarvepuudujääk kasvab Euroopa Liidu suurimaks. Vaja on ju näidata töövõite! Aga mis tulevikus saab, ei ole nende asi.
#000052
Avalikus debatis küsitakse, miks peab muidu õpingutes edukas murjan – nahatoon häirib enim – siin tasuta ehk meie maksumaksja raha eest õppima. Justkui unub, et Eestisse tööle jäädes teenib ta keskmise palga korral veidi rohkem kui aastaga oma õppetasu maksudena tagasi, ning üle poole lõpetajatest jääb. Peaksime rõõmustama, sest kultuurilise rikkuse kõrval võidab ka meie majandus. Tööturul süveneb kõrgharidusega töötajate puudujääk.
#000053
See võitlus ei põhine soovil meie kõrgharidust toetada. See põhineb hirmutamisel emakeelse kõrghariduse kadumisega ja võõraviha ausse tõstmisel. Eesti keel ei kao mitte kuhugi välistudengite tõttu, ohuks on me endi laiskus. Pealegi õpetatakse Tartu ülikoolis ka ingliskeelsetel õppekavadel eesti keelt ja kultuuri.Kuid see polegi välistudengite vastaste peamine sõnum. Kandev mõte seisneb ikkagi Eesti sulgemises, üksi jäämises, pilgu läänelt kõrvale pööramises ja meie ülikoolide pakutava hariduse kvaliteedi alla tirimises. Kõige selle hävitamises, mida alates iseseisvuse taastamisest on ühiskond ehitanud.Tartu ülikool on olnud loomisest saadik rahvusvahelise haardega. Kui tahame, et me ülikoolid oleksid maailma parimate seas, peame suutma rahvusvaheliselt konkureerida, mitte sulgema oma uksi uutele inimestele ja teadmistele. Kunagi võiks olla ju võimalik, et maailmas teatakse sellist Tartu ülikooli, mis on samal tasemel, kui praegu on Oxford või Stanford.Tartus õpib ühtekokku 20 000 tudengit. Välistudengite tõrjumisel ei kaota me ainult nende ajupotentsiaali, vaid sunnime Eesti noori välismaale õppima, sest meie haridus lihtsalt enam ei konkureeri. Tartu kaotab oma võlu ja aastasadu meid kandnud mõtte. Harimatus ei tohi saada meie sihiks! Meie ühine soov on ju elada õnnelikult kõrgelt arenenud ühiskonnas. See on võimalik ainult avatuse suurenedes.
#000054
“Eesti keel ei kao mitte kuhugi välistudengite tõttu, ohuks on me endi laiskus.”
#000055