UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Enamik inimesi maailmas on kogunenud linnadesse, kus nad tarbivad suurtes kogustes kõiki ökosüsteemiteenuseid, sh elurikkust, mille loomises linn keskkonnana ise ei osale. Muude ressursside poolest jõukad linnad virelevad elurikkuse arvestuses tugevalt allpool vaesuspiiri.
#000007
Lähiminevikus olid teeservad täis kullerkuppe ja niisked heinamaad pääsusilmi, praegu enam mitte. Sellist mäletamist nimetatakse nihkuva baastaseme sündroomiks: olles harjunud keskkonnas mingi seisukorra ja tasemega, osatakse märgata nivoo muutumist ja püütakse vastavalt reageerida. Eluvaeses keskkonnas kasvanud lapsele tundub asfaldikeskne kinnisvaraarendus normaalne eluruum ja ta ei oskagi midagi muud tahta, kirjutab Eesti Kunstiakadeemia doktorant Karin Bachmann.
#000009
Ka putukaid on märgatavalt vähem – vastavalt Saksamaa teadlaste mõõtmistele on viimase 27 aasta jooksul lendavate putukate biomassi indeks kahanenud 76 protsenti. Samal ajal sõltub suur osa meie toidulauast ehk umbes 75 protsenti ülemaailmsetest toidukultuuridest just tolmeldajatest, kes omakorda sõltuvad keskkonna elurikkusest.
#000010
Inimtekkelist ja looduskeskkonda on linnastumise kasvust alates vastandatud: loodus on midagi, mis on linnast väljas. Sel põhjusel ei peeta linnas elurikkusega tegelemist oluliseks, sest linn peaks saama välise elurikkuse arvelt hakkama. Tegelikult ümbritsevad linnu sageli monokultuursed põllumajandusmaastikud, mis on tegelikult oluliselt eluvaesemad kui võimalusterohked linnad. Kliimamuutuste eriti teravad mõjud linnades ja inimeste koondumine siia näitavad selgelt, et just linnad peavad olema muutuste eestvedajaks.
#000012
Linnakeskkonna elurikkus sõltub kooslustest, millel võimaldatakse kasvada eraaedades, parkides, väljakutel. Praegu mõtestatakse linnaloodust kui dekoratsiooni, mis peab vastavalt inimeste soovile õitsema, midagi varjama, midagi täitma, millelegi ruumi tegema. Enamasti on avalikel aladel kasutusel suured niidetud murupinnad ja kõrged puud ning värvikirevusele orienteeritud suvelilled.
#000014
Selline valik on elurikkuse seisukohast pigem väheväärtuslik. Meie esteetilised tõekspidamised ja kivistunud arusaamad linnahaljastusest takistavad linnaloodusel pakkuda nii meile kui ka teistele liikidele oluliselt rohkem eluks vajalikku.
#000015
Elurikas keskkond vähendab õhusaastet, kaitseb põua ja üleujutuste eest, pakub toitu ja elupaiku. Sellel on tugevad seosed inimeste tervisega ja see soodustab ka sotsiaalsete suhete teket. Sellised väärtused ei ole aga praegu koosluste valiku aluseks, kuigi võiksid olla peamised kriteeriumid ilu-eelistuste ees.
#000016
Praktiliste katsetuste ja uuringute käigus töötame koos kolleegide Merle Karro-Kalbergi ja Anna-Liisa Undiga välja metoodikat, mida kasutades saab linnas elurikkust tõsta. Otsime maastikuarhitektuuri lahendusi, mis looksid võimalusi teistele liikidele jaoleksid samal ajal inimestele vastuvõetavad. Senised katsed näitavad, et elurikkuse teadlik suunamine ja tegevuste pidev paralleelne selgitamine aitavad inimesi muutustega lepitada.
#000017
Elurikkuse kureerimine metoodikana tähendab taimekoosluste leviku ja kasvamise teadlikku suunamist, kus esmajärjekorras võetakse arvesse koosluse ökoloogilist kasu ning inimesele meeldimine on teisejärguline, kuid siiski arvesse võetav.
#000018
Näiteks eemaldatakse kooslusest esialgu liigselt võimust võtvad, valdavalt ühe- ja kaheaastased rohttaimed ehk ruderaaltaimed, mis esimesena vabu alasid hõivavad. Neil liikidel on looduses oma kindel koht, kuid inimesel on nende kui avaliku linnaruumi haljastamiseks kasutatavate taimedega esialgu raske leppida. Sellise ökoloogi pilgu jaoks biorassistliku tegevusega harjutatakse inimesi samm-sammult teistsuguste taimedega ja suurendatakse tasapisi liigispektrit.
#000019
Elurikkuse kasvatamiseks on vaja niita vähem, lasta võsal kasvada, jätta puutüved maha – kureeritult. Kui tavalises murus on liike ühel ruutmeetril umbes viis, siis liigirikkuselt maailma tipus oleval Laelatu puisniidul 74. Linnakeskkonnas oleks tõenäoline saada liigiarvuks 35–40.
#000021
Linna rikkust tulekski ennekõike mõõta elurikkuse mõõdupuuga. Meie tänased lapsed on homsed otsustajad ja meie ülesanne on anda neile kaasa selline baastase, et elurikas linn oleks nende arvates loomulik keskkond ning nad oskaksid seda alati nõuda.
#000023
Artikkel ilmus Eesti Teaduste Akadeemia korraldatava konkursi "Teadus 3 minutiga" raames, mille pidulik finaal toimub 11. veebruaril.
#000024
Põua tõttu vähenenud muru niitmine toob välja tumeda elurikkuse
#000026
Video: teaduste akadeemias selgusid konkursi "Teadus 3 minutiga" võitjad
#000028
Uuring: sotsiaalmeediasõltuvus on üle võimendatud
#000029
Mobiilne õuesõpe lahustab piiri virtuaal- ja pärismaailma vahel
#000030
Kadi Tuul: rohelisem vaade linnapargile
#000031
Pandeemia tiris veebisündmused interneti hallusest lagedale
#000033
Eesti teadlased aitavad päästa inimkonda energiakriisist
#000034
Uuring: vastutustundetud suurfirmad kaotavad miljoneid eurosid
#000036
Sõnatähenduste uurimine aitab mõista keele toimimist
#000038
Põllumajandusmaa koondumine võib jätta noored väiketalunikud maata
#000041
Läinud september oli Eestis mõõtmisajaloo kõige soojem
#000044
Kabli linnujaam aitas näidata kiilide sügisrännet
#000046
Siidiussid teevad nüüd puhast ämblikuniiti
#000048
Iduettevõtetega maailma vallutama: Eesti innovatsiooni ja teadmussiirde eripärad
#000049
Lugeja küsib: kas kassi nimes peab olema s-täht, et ta kutsele reageeriks?
#000053
Suurte keelemudelite võidukäik sunnib otsima inimesi uusi loovusteste
#000055
Miks on õppimine raske vaatamata inimeste rumalalt suurele mõistusele?
#000058
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000059
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000060