UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Valimisprogrammide demokraatiat käsitlevaid peatükke lugedes hakkab silma täiesti mõistetamatu püüdlus üle võtta meie naaberriigi Läti halvimad ja juba läbi kukkunud praktikad ning neid meil juurutada, märgib Tõnis Saarts Vikerraadio päevakommentaaris.
#000004
Reformierakonna ja Eesti 200 programmist võib välja lugeda, et mõlemad soovivad vähendada erakondade riiklikku rahastamist, pidades ebaeetiliseks, et parteide kampaania- ja turunduskulud tulevad riigieelarvest. Valimiskampaaniaid peaks edaspidi rahastama ainult annetustest ja liikmemaksudest.
#000005
Esmapilgul näib see üllana ja ilmselt pälviks ka paljudelt valijatelt aplausi. Kuid mõtisklegem korraks: teatavasti on valimiskampaaniad erakondade eelarves kõige suurem kuluartikkel ja liikmemaksud moodustavad Eesti erakondade sissetulekust vaid mõne protsendi, seega viiks see selleni, et erakonnad panevad endid edaspidi ülisuurde sõltuvusse ettevõtjate annetustest.
#000006
Riigieelarvelisel rahastamisel võib olla küll mitmeid puudusi, kuid sel on kaks vaieldamatut plussi. Esiteks on see läbipaistev ja lihtsalt kontrollitav, sest me teame, milliselt realt raha tuleb ja meie järelevalveinstitutsioonid on piisavalt võimekad kontrollimaks, kuidas seda kasutatakse.
#000007
Teiseks, vaid erasektorilt tulevate annetuste puhul tekib parteide vahel taas väga suur ebavõrdsus, kuna suures eelisseisus on võimuerakonnad ja need, kellel on väljakujunenud püsisponsorid.
#000008
Läti oli viimane (rõhutan: viimane) Euroopa Liidu riik, mis aastal 2012 viis sisse parteide riikliku rahastamise. Enne seda rahastasid Läti erakondi rikkad ärimehed ehk oligarhid. Ma ei mõista, miks Reformierakond ja Eesti 200 soovivad pöörduda tagasi just selle süsteemi juurde, millest lätlased kümnendi eest loobusid? Kust tuleb kindlus, et meilgi ei hakka erakonnad sõltuma kolmest-neljast suurettevõtjast, kes oma sponsorluse eest eeldavad ka vastuteeneid?
#000009
Kas ollakse veendunud, et Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjon (ERJK) on nii võimekas, et suudab annetuste kontrollimisega edukalt toime tulla? Viimasel ajal on ju ettevõtjad muutunud järjest ettevaatlikumaks avalike annetuste tegemisel, soovimata endale liigset meedia tähelepanu.
#000010
Nii jääbki arusaamatuks, miks on tarvis lõhkuda toimivat süsteemi ja tagasi pöörduda Ida-Euroopa halvimate praktikate juurde, millest isegi seni korruptsiooni osas halvaks eeskujuks peetud Läti on loobunud?
#000011
Sotsiaaldemokraadid soovivad samuti maale tuua Läti praktikaid. Nende plaan on erakonna registreerimiseks vajalik liikmete arv viia 500-lt 300-le. Lätis on vastavaks piiriks 200 liiget. See on teiste seas üks põhjusi, miks on Lätis Euroopa üks kõige ebastabiilsemaid parteisüsteeme, kus iga valimistsükkel toob parlamenti kaks-kolm uhiuut erakonda.
#000012
"Ma ei lükkaks nii kergekäeliselt kõrvale regulatsiooni, mis on suunanud poliitikuid rajama pigem organisatsiooniliselt jätkusuutlikke erakondi, mitte nõrku projektiparteisid."
#000013
Ma ei saa aru, mis probleemi sotsid lahendavad? Kui uute erakondade järele on tõesti suur ühiskondlik nõudlus, siis Eesti 200, Parempoolsete, ega Vabaerakonna kogemus ei kinnita, et 500 liikme nõue oleks olnud partei asutamisel oluliseks takistuseks. Ma ei lükkaks nii kergekäeliselt kõrvale regulatsiooni, mis on suunanud poliitikuid rajama pigem organisatsiooniliselt jätkusuutlikke erakondi, mitte nõrku projektiparteisid, mis muide ongi tänu liialt lõtvadele reeglitele saanud Läti poliitika suureks nuhtluseks.
#000014
EKRE ja Keskerakond soovivad Eestis süvendada otsedemokraatiat, lubades korraldada senisest enam referendumeid ja seadustada rahvaalgatus, andes 25 000 kodanikule õiguse algatada eelnõu.
#000015
Meie naaber Läti on aastatel 1991-2012 korraldanud tervelt üheksa referendumit, ühe peaaegu iga kahe-kolme aasta järel. Lätis oli võrdlemisi lihtne rahvahääletusi esile kutsuda, kui koguti vajalik arv allkirju. Seejuures oli lävend proportsionaalselt kõrgemgi, kui meie plaanitud 25 000. Lätlaste entusiasm kadus hoobilt ja seadust muudeti, kui 2012. aastal toimus ühiskonda lõhestav referendum "vene keel teiseks riigikeeleks".
#000016
Kas me Eestis saame nii kindlad olla, et 25 000 allkirja ei suudeta kokku saada analoogseteks algatusteks nagu "õigeusu jõulud riigipühaks", "tühistada haridusreform", "kodakondsuse nullvariant kõigile, kes on siin elanud alates 1991. aastast"? Juhul kui need algatused lõpuks päris referendumiteks ei vormugi, lõhestavad need ometi ühiskonda.
#000017
Lätlased nägid ära, millise kena mõjutushoova annavad nad lihtsalt esile kutsutavate rahvahääletustega Venemaale. Isegi kui otsedemokraatial on omad voorused, siis ehk tasuks meilgi Eestis mõelda Läti kogemusele ja seda eriti just praeguses hapras julgeolekuolukorras.
#000018
Niisiis jääbki arusaamatuks, miks soovivad Eesti erakonnad maale tuua meie lõunanaabrite halvimaid ja läbikukkunumaid praktikaid. Ehk see entusiasm vaibub, kui valimised on läbi ja tuleb taas asjalikult valitsemisega tegeleda.
#000019
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.
#000021
Farištamo Eller: rahvaalgatuse keskkond tuleb oma eesmärki täitma panna
#000022
Rait Maruste: lähemale parlamentaarsele riigikorraldusele
#000024
Harri Tiido: referendumist kui rahva tahte avaldamise viisist
#000025
Parteid lubavad presidendi otsevalimist ja riigikogu töö tõhustamist
#000026
Erakonnad lubavad valimisprogrammides mitmeid maksulangetusi
#000027
Kristi Klaasmägi: tippspetsialistile tippspetsialisti palk
#000029
Annela Anger-Kraavi: kliimakriis – kas ideoloogia või teadus?
#000030
Marju Himma: lihtsalt riigieelarve täitmiseks magusamaks ei sobi
#000032
Reinsalu: Eesti riigi juhtimiskvaliteet on mõranenud
#000039
ERR Strasbourg'is: rändepakti suurim vaidlus on hübriidrelvana kasutatud inimeste kohtlemine
#000043
Annetuskampaania algatajad: Laupmaa venitab ja jupitab rahaga
#000046
Hvostov sõjast: peab suutma elada normaalselt ebanormaalsetes tingimustes
#000047
Kaupo Kikkas AI-st: kõik inimesed on juba täna võimalik ära lollitada
#000048
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000049
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000050