Taago Tubin: see, kes kujutleb ennast kangelasena, võib osutuda viimaseks argpüksiks
#000003
Ugala teatris esietendub 27. aprillil Eno Raua samanimelisel romaanil põhinev põnevusdraama "Etturid", mille dramatiseeris ja lavastas Taago Tubin. Vahetult enne esietendust uuris Tubinalt lavastuse tagamaade kohta lähemalt Ugala teatri dramaturg Laura Kalle.
#000005
1990. aastate esimesel poolel osalesin Muinsuskaitse Seltsi ajaloolise pärimuse kogumise aktsioonis, mille käigus sai intervjueeritud ka mitmeid endisi metsavendi, sealhulgas legendaarset Alfred Käärmanni. Seoses Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaga tundus oluline mõelda taas selle teema ja ka teose peale. Iseenesest on kummaline, et taasiseseisvumisaeg ei ole metsavendlust käsitlevate teatri- või filmiteoste suhtes eriti viljakas olnud, pigem vastupidi. Võib-olla on mingi süü selles, et antud teema on omamoodi katkuhaud, nagu Ene Mihkelson on teda tituleerinud.
#000008
Kangelasliku vastupanu narratiivi all on palju hirmusid, alandusi ja süütunnet, mis kummitustena minevikust mõjutavad meie tulevikku. Nendega tegelemine ei pruugi mõjuda teraapiliselt. Samas jällegi – selleks et minevik ei kummitaks olevikku, ei aita selle peitmine, vaid ikkagi püüd mineviku läbitöötamise teel jõuda mingi mõistmiseni. "Etturid", mis ilmus 50 aastat tagasi, on märkimisväärselt isepäine teos, vältides teemakäsitluses ühtpidi nõukogude propaganda kaanonit, aga teistpidi ka rahvusromantilist müüti.
#000009
Kas "Etturid" on loomult pigem ajalooline lavastus või leiab siit ka midagi olevikule ja tulevikule?
#000010
Lugu on pigem universaalne. Need tegelased selles loos ei ole ei bandiidid ega kangelased, vaid tavalised inimesed kõigi oma hirmude ja nõrkustega. Inimesed, kes püüavad piirsituatsioonis hakkama saada. Püüavad elada ja armastada, võideldes oma elamata jääva elu ängiga.
#000011
Siin on armastust ja põnevust, aga üheks olulisemaks teemaks on ideaalide purunemine, mis võiks tekitada küsimuse: kuidas käituksime ise, kui satuksime samasugustesse oludesse? Tollast ühiskondlikku taustsüsteemi võib tõesti olla keeruline mõista tänaselt heaoluühiskonna positsioonilt. Ma ei ole kindel, kas tänapäeva inimesed näiteks ikka varjaksid metsavendi, teades, et riskivad enda ja oma lähedaste surmaga. Võib-olla on aga oluline seda küsimust endalt küsida. Sest vabadus, nagu me teame, on habras.
#000012
Kuidas kirjeldaksid ühiskonda praegu malelaual?
#000013
Kui meil oleks mingilgi määral võimalik iseend olnusse paigutada, siis kas sinust endast oleks saanud põgenik, metsavend või kodanik?
#000015
Millegipärast on metsavendade temaatika paljudele päris kaugeks jäänud ja selle kohta liigub erinevaid väärarusaamu, nii tundub, et metsavennad olid näiteks ainult mehed ja seejuures väga kasimatud. Tegelikkus oli vist küllalt erinev?
#000017
Seoses kasimatusega olid lood ilmselt samuti individuaalsed. Kui käidi punkrist väljas küla vahel või linnas asju ajamas, siis oli kindlasti oluline mitte eristuda massist. See puudutas ka puhtusepidamist. Olen aga kuulnud lugusid ja näinud fotodeltki, et oli ka metsavendi, kes tänu kooperatiivipoodide rekvireerimistele võisid käia ehk pareminigi riides kui tavakodanikud. Metsavendluse n-ö suur lugu koosneb väga paljudest eraldi lugudest ja inimsaatustest.
#000019
Eili Soon: mida rohkem klaasiga töötada, seda enam tunnen, kuidas see mind suunab
#000026
Galerii: Vanemuises algasid lavastuse "Pisuhänd 2" proovid
#000033
Paavo Piik: teatrid on kultuuriministeeriumi suhtes jõupositsioonil
#000036
Presidendilt saavad teenetemärgi ka kümned kultuuritegelased
#000037
Aet Laigu: mida sina, naisrežissöör, meestest ja oma filmist üldse tead?
#000038
Anne Ruussaar: muuseumitöötajad pole ühiskonnas enamasti kõige nähtavamal kohal
#000039
Margit Mutso: Tallinna linnahallis on ruumi isegi rohkem kui ooperiteatril ja filharmoonial vaja
#000040
Keeleminutid. Kui eestlanna abiellub hispaanlasega
#000041
Arvustus. Zetode "Lätsi pitto" on pealkirjale vastav küte
#000054
Galerii: Vanemuine saatis aasta ära traditsioonilise aastalõpuballiga
#000056
Galerii: Riho Sibula ärasaatmine Jaani kirikus
#000057