UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Teadlased leidsid inimajust immuunrakkude vahitorni
#000005
Aju ümbritsev vedelik toimib nagu vooder jalgrattakiivri sees, mis kaitseb aju põrutuste eest. Autor/allikas: Robina Weermeijer/Unsplash
#000006
Taani teadlased leidsid inimese ajust seni eristamata osa, mis kujutab endast omamoodi kaitsekilpi. Kilp aitab puhastada aju ainevahetusjääkidest. Samuti on see immuunrakkudele justkui vahitorn, kust seirata märke võimalikust nakkusest.
#000007
Uues uuringus kirjeldavad autorid õhukest koekihti, millel on paksust vaid mõne raku jagu. Kiht poolitab enda kohal kõrguva ämblikvõrkkesta all asuva ala rõhtselt kaheks jaoks, vahendab Live Science.
#000008
Kolju välispinna ja aju pealispinna vahele jääb mitu erinevat koekihti. Subarhanoidne ala jääb kahe sellise koekihi vahele. Ala ise pole tühi – seal ühendab ämblikuvõrgu-laadne sidekoe võrgustik lähimaid koekihte, suuremaid veresooni ja värvitut peaajuvedelikku.
#000009
Aju ümbritsev vedelik toimib nagu vooder jalgrattakiivri sees, mis kaitseb aju põrutuste eest. Vedelik ei püsi aga kitsalt ämblikvõrkkesta-aluse ala piires. See voolab läbi mitmete juhade ja osade ajus ringi. Nii toob see ajule toitaineid ja kannab selle jääkaineid vereringesse ära. Autorid oletavad, et nende avastatud kilp mõjutab sealjuures ajuvedeliku liikumist.
#000010
Uuringu vanemautori Maiken Nedergaardi sõnul annab leid senisest paremat aimu, kuivõrd mitmekülgne on ajuvedeliku roll. Vedelik üksnes ei vahenda aju ainevahetust, vaid toetab ka elundi immuunkaitset.
#000011
Autorid nimetasid äsja leitud kilbi subarhanoidseks lümfisüsteemilaadseks membraaniks (SLYM). See jaotab subarhanoidse ala koljule lähemal asuvaks üla- ja ajule lähemal asuvaks alaosaks.
#000013
Hiirtega tehtud katsed viitasid, et õhuke membraan takistab enamiku valkude liikumist ühest osast teise. Õige tillukesi molekule laseb kilp siiski läbi. Töörühm leidis täiskasvanud inimestelt võetud ajuproovidest tõendeid, et SLYM on olemas inimestelgi.
#000014
Töörühm oletab, et äsja leitud membraan võib eraldada värsket ajuvedelikku juba saastunud ajuvedelikust. Ainevahetusjääkidega saastunud vedelik võib sisaldada kahjulikke valke, näiteks Alzheimeri tõvega seotud amüloidnaaste. Kaitsekilp võib seeläbi neid ohtlikke aineid aga ajust välja suunata.
#000015
Kuidas see normaalselt talitlevas ajus päriselt toimib, ja mis juhtub, kui kilp viga saab, vajab töörühma sõnul täiendavaid uuringuid.
#000016
Töörühm oletab, et äsja leitud membraan võib eraldada värsket ajuvedelikku juba saastunud ajuvedelikust. Autor/allikas: Kopenhaageni Ülikool
#000017
Uuringus ilmnes seegi, et äsja leitud kaitsekilbis võivad end sisse seada paljud erinevad immuunrakud. Hiirekatse näitas, et vastuseks põletikule ja kiirele vananemisele tuli immuunrakke kaitsekilpi juurde.
#000018
Leid viitab töörühma sõnul, et SLYM toimib ühtlasi omamoodi immunoloogilise vahitornina. Immuunrakud jälgivad sealt ajuvedelikus toimuvat, otsivad seal märke nakkustest ja põletikust ning võivad ohtu märgates abivägesid kutsuda.
#000019
Kui SLYM aga rebenema juhtub, võivad kolju luuüdist tulnud immuunrakud ajupinna üle ujutada – tavaliselt nende haare sinna ei ulatuks. Leid võib seletada, miks vallandub ajus traumavigastuste korral sageli pikaks ajaks põletik ning ajuvedeliku tavapärane vool on siis ajus ja selle ümber häiritud. Neid oletusi tuleb töörühma sõnul aga alles kontrollida.
#000020
Traumaatilised ajuvigastused võivad muu hulgas olla seotud suurema riskiga Alzheimeri tõve tekkeks elu jooksul. Autorite sõnul võib see kõrgenenud risk tuleneda osalt just mõradest, mille trauma aju kaitsekilpi lööb.
#000021
Muusikud kuulavad muusikat valjemini kui mittemuusikud
#000022
Dementsuse levik paneb proovile teaduse ja ühiskonna taluvusvõime
#000023
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000024
Koroonavastaste antikehadega inimeste arv kerkis rekordtasemeni
#000026
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000027
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000028
Uuring: nihverdamine viitab põdurale tervisele
#000031
Naistearst: 50–70 eluaastat on parim vanus rinnavähi leidmiseks ja raviks
#000034
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000035
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000036
Otse kell 18: konkursi "Teadus 3 minutiga" finaal
#000037
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000038
Meelespea täiskasvanule: mille vastu peaks (uuesti) vaktsineerima
#000044
Hirmutav toiduvideo: katse "mürgise" õuna ja Fantaga – kui ohtlik on toit päriselt?
#000045
Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja tõhus ravi
#000046
Statistik vastab: milline alkoholikogus jääb veel mõistlikkuse piiresse?
#000047
Kuidas parandada immuunsust? Immunoloogid jagavad praktilisi soovitusi
#000048
Nahaarst: inimene ei tohiks tahta saada pruuniks
#000049
HPV vaktsiinist: ausalt ja emotsioonideta
#000050
Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab
#000052
Suure osa läbipõlemisest põhjustab pikaajaline positiivne stress
#000053
Hambaarst: "tervisliku" mahla joomine võib lapse juba noorelt sandistada
#000054
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000057