Inglismaa viljelusvõistlus YEN toimub alates aastast 2012, mis tähendab, et sellel aastal on käimas juba seitsmes kord. Alustati nisuga kui kõige olulisema kultuuriga UK-s. Aastate jooksul lisandusid võistlusele ka teised teraviljad ja kultuurid: põldhernes (2016), raps (2017), põlduba (2018) ja viimasena rohumaad (2019). Järgmisel hooajal on plaanis organiseerida võistlus ka kartulipõldudele.
#000001
Saaremaa põllumees Kaido Kirst saavutas mainekal Inglismaa viljelusvõistlusel YEN 3.koha. Võistluspõllul kasutasime teadlikult juba alates sügistöödest just neid praktikaid, mis on andnud viimastel aastatel parimaid tulemusi Baltic Agro katsetegevuses.
#000003
Lisaks tootmispõldude analüüsimisele organiseerivad korraldajad huviliste taimekasvatajatega veel tehnoradade kaupa erinevaid innovatsiooni põldtootmiskatsed ja põld lapikatsed. Kokku ligikaudu 350 võistlusel osalejat.
#000005
Kui esimestel aastatel osalesid vaid UK põllumehed, siis järjest enam on liitunud sinna huvilisi ka teistest maadest: Holland, Prantsusmaa, Taani, Saksamaa, Soome jt. Korraldajate hinnangul oli sellel aastal ligikaudu kümnendik hinnatud põldudest väljastpoolt UK-d.
#000006
Eelmise aasta lõpukonverentsil esitleti väga huvitavaid üldistusi seniste aastate võistlustulemuste kohta. Kokkuvõtteid teinud taimefüsioloog Daniel Kindred ütles: „Meie analüüs näitab, et ettevõtte ehk tehtavate tööde mõju saagile on olulisem kui mullastik või ilmastik. Tundub, et suured saagid on võimalikud peaaegu kõikjal, kuid ei ole nii, et üks hõbedane kuul või maagiline retsept tagaksid edu. Pigem tähendab see seda, et oluline on iga taimekasvataja oma viljelussüsteem ja tööde korraldus, mis tegelikult kõige enam mõjustavad ning muidugi tähelepanu pööramine detailidele ja planeerimisele“.
Miks Eesti põllumehed on otsustanud õppida just Inglismaa teraviljakasvatajatelt? Sest sealt on mida õppida – tänane nisu rekordsaak 16,5 t/ha ja rapsiga üle 7 t/ha ning mereline kliima on kaunis sarnane meie oludele. Oleme sealselt taimekasvatuskultuurilt palju õppinud – meie taimekasvatajatega on palju kordi käidud sealsetel suurimal põllupäeval, messidel Grassland ja Cereals, esmakordselt vastavalt juba aastal 1999 ja 2004. Suvel 2016 käisime eelneva aasta viljelusvõistluse võitjatega ka nende YEN võistluspõlde vaatamas ja kogemusi vahetamas. Sellele järgnes samal aasta sügisel ka nende võistluste ühe peakorraldaja Daniel Kindredi esinemine meie viljelusvõistluse lõpukonverentsil Paides ning ühe autoriteetsema osaleja Thomas Bradshaw esinemine BASF talvekonverentsil Tartus.
#000007
Nüüd on meil viljelusvõistluse korraldajatega vaja arutada, kas võtta juba 4 aastat kehtinud kolmevõistlusele arvesse lisaks teoreetiline võimalik saak? See eeldab aga senisest täpsemaid agrometeoroloogiliste andmete fikseerimist ja mullastiku analüüse. Kindlasti annaks taoline arvestus juurde uusi taimefüsioloogilisi teadmisi ja vähendaks looduslike olude ebavõrdsust.
#000010
YEN võistluspõldudel läheneti tööde planeerimisel põllupõhiselt ning rakendati juba mitmeid aastaid end katsetes tõestanud lahendusi. Saaremaa põllumajandustootjaga Kaido Kirst ettevõttest Nuudi Talu FIE kasutasime teadlikult juba sügisest alates just neid praktikaid, mis on andnud viimastel aastatel parimaid tulemusi Baltic Agro katsetegevuses. Suurt tähelepanu pöörasime võimalikult tugeva juurestiku arendamisele juba sügisel, sest 2018. aasta ekstreemselt põuane hooaeg oli veel teravalt meeles. Seemnete puhtimisel kasutati preparaati Vibrance Duo. Toimeaine sedaksaan stimuleerib taimi suuremat ja sügavamat juurestikku kasvatama. Loodetavasti aitas see taime nii kuival sügisel kui ka põuasel kevadel. Keemilisele puhisele lisasime juurde lisaainete kombinatsiooni BioStart 1,0 l/t + Tradecorp AZ 200 g/t. BioStardiga puhitud seemnest arenenud taimedel oli selge erinevus võrsumisel. Aprillikuu alguses olid kõrvalvõrsed kasvult ja arengult samaväärsed peavõrsega, mitte väiksemad ja peenemad. Kuna sügis oli pikk, siis tegemata ei jäänud ka umbrohutõrje (Komplet). Tootja enda varasemal kogemusel võib sügisene herbitsiidi tegemata jätmine ilma jätta ka pea 1 tonnisest saagist. Seda eriti kui talv on pehme ja umbrohud tarbivad palju toitu kultuurtaime eest.
#000012
Viimastel aastatel häid tulemusi andnud kompleksväetise jagatud andmist praktiseerisime ka sellel põllul. Ühe osa väetisest YaraMila 18-11-13 andis Kaido ära sügisel. Kevadel anti teine osa kompleksväetist ning NS väetis kahel järjestikul päeval, sest aprilli esimestel päevadel oli hirm põua ees suur, sest ilmaprognoosid vihma ei lubanud. See otsus oli õige, sest järgneski peaaegu kuuajaline põuaperiood. Kokku sai põld kevadel 220 kg/ha lämmastikku ja 62 kg/ha väävlit.
#000013
Haiguste surve ei olnud põllul väga tugev, kõrsumise alguses pritsitud fungitsiid Input hoidis edukalt taimiku kuni lipulehe faasini tervena. T2 fungitsiid Ascra Xpro pritsiti ajal, mil esimesed viljapead end lehetupest välja pöörasid. See ei taganud kindlasti maksimaalset viljapea kaitset, aga kaitses tugevalt lipulehte ja kahandas viljapea haiguste lööbimise riski.
#000014
Koristamise päeval läks teele veel proov saagist ja taimikust (100 taime). Nuudi Talu talinisu saagianalüüs näitas normist veidi madalamat taset magneesiumi, mangaani osas ning väga suurt vasepuudust.
#000016
Mis on vahepeal toimunud Mägede OÜ põldudel? 🚜 Võtame koos Bayeri suurklientide juhi Jannega seekord luubi alla talirapsi kasvureguleerimise, õitsemiseaegse haigustõrje ning palju muudki.
#000020
Uues Põllupäeviku sissekandes: taliteraviljade haigustõrje, kasvu reguleerimine ning põgusalt leheväetamine tulenevalt kevadistest leheproovidest. Annikaga on põllul Madis ja Karel Bayerist.
#000021
Mis tööd on ära teinud Inglismaa Viljelusvõistlusel osaleja Erki Plamus oma talinisu põllul Malunas vahepealse kolme nädalaga? Loe, milline on seis põllul 4. juunil ning millised pritsitööd on planeeritud talinisu lipulehe faasi.
#000022