Millised on suhted koalitsiooni sees ja Riigikogus seestpoolt vaadatuna?
Ma arvan, et eks ta paistab väljapoole üsna tõetruult. Tõsi, koalitsiooni sees, ma peaks ütlema, on iseenesest suhteliselt konstruktiivne arutelu. Pole olnud sellist ühe osapoole esinemist või soleerimist...
#000014
Martin Helme siiski jäi silma oma soologa.
Jaa, sellest me võime ka natuke rääkida. EKRE osas ma ütleksingi, et seal on kaks poolt. Kõigepealt, kui oled opositsioonis, siis sa pead ikka mõtlema, mida ütled ja kuidas käitud, sest ühel hetkel võid sa olla koalitsioonis ja siis sulle tuletatakse seda meelde, kuidas sa opositsioonis oled käitunud. See ahendab sinu otsustusvõimalusi. Teine on see, et nad on olnud nii tugevalt opositsioonis, et koalitsiooni ületulek võtab retoorikas natuke aega. Nad oma väljaütlemiste ja sõnumite kommunikeerimisega ei ole päris... Mina niimoodi ei ütleks, isegi siis ei ütleks, kui Isamaa peaks opositsiooni langema, mis tänase Riigikogu kohtade jaotuse juures on täiesti võimalik, kui Reformierakond ja Keskerakond koalitsiooni teevad.
Kuna EKRE-l koalitsiooni tulles puudus ka kogemus, siis nad võib-olla ikkagi ei tunneta, mida sisuline koostöö tähendab. See puudutab seda viimast käitumist. Olen ise Euroopa Liidu asjade komisjonis. Kui Martin Helme komisjonis käis, asendas mind Raivo Tamm. Ta on väliskomisjoni liige ja ajaressursi optimaalseks jaotamiseks on meil kokku lepitud, et me temaga katame seda kahasse. Viimastel koosolekutel olen mina osalenud. Komisjoni materjalidest on näha, et tõepoolest ei ole mustvalgel kirjas seda 85 protsenti, millele viidatakse.
Samas ma täiesti usun peaministrit, et ta neljasilmavestluses ütles, et tõenäoliselt tulevad erandjuhtumid arutusele ja me oleme sellistel positsioonidel. Mul ei ole põhjust peaministrit mitte usaldada. Mis näitab vähest küpsust, on see, et kui sa jääd ikka täiesti üksinda, siis on põhjust mõtelda, kas midagi läks valesti. Küllap on see kirjutamata reegel, et kui riik peab hääletama Euroopa Liidus millegi vastu või jääb eriarvamusele ja seda pole eelnevalt kooskõlastatud, siis käib täiendav kooskõlastamine. Võetakse pool tundi aega ja räägitakse peaministri või vastavate valitsuskoalitsiooni liikmetega teema üle ja kooskõlastatakse seisukoht.
Opositsioonis on muidugi mõnus paugutada, ilma et peaks üldse mõtlema.
#000015
Kokkuvõttes on see vähendanud Jüri Ratase autoriteeti. Ta ei olnud samuti selleks situatsiooniks valmis. Tema vastused on muutunud äärmiselt ümmarguseks.
Eks temast võib aru saada ka selles mõttes, et ta püüab hoida seda koalitsiooni, kui Reformierakond ja ajakirjandus... Aga see ongi ühiskonnas normaalse suhtlemise viis, et ajakirjandus peab vajadusel küsima teravaid küsimusi. On väga halb, kui üks koalitsioonipartner kogu aeg teeb selliseid... Ütleme, Ratase jaoks on see halb aeg, sest ajakirjandus veeretab kogu aeg teravaid küsimusi ette ja nii hakkadki laveerima. Eks reitingutulemused on ka seda näidanud. Ma siiski arvan, et eestlaste osakaal isegi ei ole nii palju vähenenud, pigem on vene hääled läinud sotsidele ja Eesti200-le ja mingil määral ka Reformierakonnale. Vene häälte puhul on tõenäoliselt suur grupp praegu ka n-ö riiulis ja ootab, mis saama hakkab.
#000019