Minu lugu sai alguse eelmisel aastal, kui käisin 10. klassis. Ma tundsin, et midagi on justkui puudu. Tahtsin olla parem, teha rohkem, olla oma vanemate ja enda jaoks keegi teine, kui ma parajasti olin. Tundsin, et minu ümber on nii palju võimalusi. Miks ma neist kinni ei haara?
#000001
Õpin oma kodust kümne kilomeetri kaugusel Skanderborgi gümnaasiumis, kus õpib koos minuga 750 õpilast. Koolis on vaid gümnaasiumiosa ja igas astmes on kaheksa eri õppesuunaga klassi. Gümnaasiumiõpe põhineb Taanis eri liinidel ehk igal õpilasel on võimalik valida kaks ainet, mida ta õpib A-tasemel, ja üks aine, mida õpib B-tasemel. Neid kolme ainet õpitakse süvitsi. Samas õpitakse ka kõiki teisi aineid, kuid mitte samaaegselt. Näiteks bioloogiat ja füüsikat sai minu klass terve eelmise aasta, nüüd asendusid need aga teiste ainetega.
#000005
Mäletan selgesti oma esimest koolipäeva, mil meid viidi koos kuue teise vahetusõpilasega mööda kooli tutvumiskäigule. Mulle jäid silma suured värvilised maalingud ja skulptuurid, mis jätsid koolist väga lastesõbraliku ja hubase mulje.
#000006
Taani kool on sotsiaalelu kese. Söögivahetunnil keeratakse muusika kohviku juures põhja, mängitakse pingpongi ja teisi lauamänge. Õpilased ei ole nii stressis ja väsinud kui Eestis.
#000007
Nüüd olen koolis käinud peaaegu neli kuud ja võin öelda, et võrreldes Eestiga suhtutakse Taani koolis õpilastesse vabamalt ja isegi koolis ringi käies on tunda, et see hoone on ehitatud õpilastele. Näiteks võib koolist leida mõnusa diivanite ala, kuhu õpilased lähevad vahetunni ajal sööma või lihtsalt juttu puhuma. Koolis puudub piitsa ja prääniku poliitika ning iga õpilane vastutab ise oma õppimise eest. Palju pööratakse tähelepanu õpilaste tagasisidele. Iga kolme kuu tagant vestleb õpetaja õpilasega, uurib, kuidas too end klassis tunneb.
#000010
Peamiselt tunnen siin puudust oskusest kasutada matemaatikaprogramme. Minu klassikaaslased töötavad iga päev programmiga Maple, mis võimaldab kasutada eri funktsioone, teha graafikuid, arvutada põhimõtteliselt kõike, mida matemaatikas vaja on. Siin tundub see kalkulaatoril arvutamine ja kõige käsitsi tegemine meeletu ajaraiskamisena. Samuti teevad Taani õpilased märkmeid arvutisse ning hoiavad üldse kõiki oma kooliasju arvutis, nad on väga vilunud arvutikasutajad. Arvatavasti on asi harjumuses.
#000012
Samas märkan paljusid klassikaaslasi tunni ajal Facebookis või teistes sotsiaalmeedia võrgustikes. Nii et võib-olla kannatab selle all õpilaste tähelepanu, mis hajub, sest arvuti on kerge lahendus teha midagi lõbusamat kui õppimine. Seega ütleksin, et Eesti koolitunnid on tõhusamad ja õpilastel ei jää nii palju aega kõrvaliste asjadega tegelda.
#000013
Teine oluline erinevus on, et koolis puuduvad iganädalased kontrolltööd ja tunnikontrollid, vahel harva tehakse mõni hindeline töö. Enamasti antakse õpilastele opgaver’eid ehk ülesandeid, mis tuleb esitada teatud ajaks ning mille täitmisel võib kasutada abimaterjale. Näiteks inglise keeles tuleb tihti kirjutada esseesid ning ühiskonnaõpetuses tuli otsida infot tunnis käsitletud teema kohta. Taani koolis käsitletakse Eestiga võrreldes rohkem materjali, mida ka elus vaja läheb, ning õpilased teavad hästi, mis nende ümber toimub. Siinne õppesüsteem ei keskendu niivõrd faktidele, kuivõrd paneb õpilasi süvitsi minema, analüüsima ja arutlema, nägema asjade eri külgi.
#000014
Selline kontrolltöödevaba õpe hoiab ära stressi ja annab võimaluse leida ülesannetele lahendusi, mida sa võib-olla muidu poleks leidnud. Teiselt poolt annavad kontrolltööd ja tunnikontrollid võimaluse hoida rohkem silma peal oma õppetöö progressil ja edukusel.
#000015
Mis mulle aga tohutult meeldib, on kooli tõeliselt hea sotsiaalelu, õpilased pole nii stressis ja väsinud kui Eestis ning on rõõmsamad. Iga söögivahetund keeratakse muusika kohviku juures põhja, mängitakse pingpongi ning korraldatakse teisi võistlusi. Väga oodatud on kooli peod: gymfest’id ja hygge-õhtud. Viimased kujutavad endast rahulikku koosviibimist, kus mängitakse lauamänge ja pokkerit, juuakse kakaod ja ollakse niisama mõnusad.
#000018
Üleüldiselt on olemine koolis mõnus ja tore ning minu põhieesmärk on töötada kõvasti oma taani keele oskuse kallal. Kui siia tulles ei rääkinud ma sõnagi taani keelt, siis nüüd, neli kuud hiljem, saan igapäevased jutud enam-vähem ära räägitud. Kuid muidugi pole ma võimeline tunnis klassikaaslastega võrdselt kaasa töötama. Kohati on raske, kui kõik su ümber räägivad võõras keeles, eriti grupivestlustest on raske osa võtta, kuid küll see ajaga paraneb. Tuleb leppida nii paremate kui ka halvemate päevadega. Ei saa eeldada, et uuest keskkonnast ja inimestest hoolimata sujub kõik samuti kui turvalises ja tuttavas kodukoolis. Vahetusõpilasena muutub ebamugavustsoon mugavus­tsooniks, õpid tulema toime.
#000021
Seni olen oma kogemusega väga rahul. Terve klass tahab mulle Eestisse külla tulla ja juba praegu mõtlen, kui kurb on mul siit kunagi lahkuda. Muidugi jääb oma kodu alati koduks, kuid siin veedetud aeg on midagi väga erilist. Kõik need inimesed ja minu tuba on märkamatult saanud minu teiseks koduks. Kindlasti soovitan noortel kogeda välismaal õppimist ja elamist.
#000022
Sõjamuuseumi uus püsinäitus kutsub avastama Eesti riigikaitse ajalugu
#000029
Ajaloomuuseumi mitu nägu laste ja noorte hariduses
#000030
Kogukondade kaasamisest ja artefaktidest meremuuseumi haridustöös
#000031
Kohalikel omavalitsustel ei ole lihtne lasteaiaõpetajate palka tõstaÕpetaja soovitab: Lugemisvajaduse rahuldamise kaaslasedBrüsselis avatakse Eesti noorte kunstinäitus „Põimitud“Muukeelne laps (3): Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumisMidagi uurides on palju huvitavam õpetada
#000032