DNA aitab tuvastada mürkaineid tootvaid mikrovetikaliike
#000005
Paljud mikrovetikad toodavad toksiine, mis võivad sattuda mereandidega inimese toidulauale. Seetõttu on oluline osata määrata erinevate mikrovetikate liike ja jälgida nende vohamist meres. Autor/allikas: Richard Kirby, Plymouth University, Plymouth, United Kingdom
#000006
Mikrovetikad on toit kaladele ja teistele veeorganismidele ning toiduahelat pidi jõuavad need ka inimese söögilauale. Toiduahelat pidi võivad aga mikrovetikate toodetud mürkained jõuda ka inimese toidulauale. Tallinna Tehnikaülikooli meresüsteemide instituudi nooremteaduri Sirje Sildeveri osalusel määrati Jaapani põhjaosas Ohhoota meres DNA abil mürke tootvaid mikrovetikaid.
#000007
Kuus aastat kestnud DNA-põhise uuringu tulemusena tuvastati Jaapani põhjaosas asuvast Ohhoota merest 43 toksiine ehk mürke tootvat mikrovetikaliiki, millest üle poole registreeriti selles piirkonnas esmakordselt. Need tulemused on olulised kohalikele kalameestele ja keskkonnaametnikele, kuna piirkond on oluline lõhe noorjärkude kasvuala ning tuntud kalapüügi ja kammkarbi kasvatuse poolest.
#000008
Paljud mikrovetikaliigid on veekeskkonnas olulised, sest tegu on fotosünteesivate organismidega. Ühtlasi on nad toiduks väikestele veeloomadele, millest omakorda toituvad kalade noorjärgud.
#000009
Mõned mikrovetikaliigid toodavad oma elutegevuse käigus toksiine, mis võivad akumuleeruda merekarpides ja teistes organismides. Lisaks sellele võib mikrovetikate arvukus jõuda miljoni või rohkema rakuni milliliitris, mis võib ummistada ja kahjustada meres kasvatatavate kalade lõpuseid ja/või tekitada hapnikuvaegust. Nõnda võivad nad mõjutada negatiivselt merepõhjas elavaid organisme.
#000010
Kahjulike vetikaõitsengute hukkuvad kalad ja merekarbid muutuvad toksiliseks. See on kogu maailmas kalandussektorile tekitanud miljarditesse eurodesse ulatuvaid kahjusid.
#000011
Mida rohkem toksiinid toiduahelas kuhjuvad, seda tõenäolisemalt jõuavad need ka inimeste toidulauale ning võivad põhjustada erinevaid tervisehäireid, mõningatel juhtudel isegi surma.
#000012
Seetõttu on oluline teada, millised toksiine tootvad liigid mingis piirkonnas esinevad ning millised keskkonnatingimused nende esinemist soosivad.
#000013
Mikrovetikaid tuvastatakse tavaliselt valgusmikroskoobi abil, kuid see meetod ei pruugi olla piisav kõikide liikide usaldusväärseks tuvastamiseks. Näiteks on mõni liik liiga väike (< 20 μm), nende välimus muutub või on teiste liikidega väga sarnane.
#000014
DNA-põhiste meetodite abil saab eelmainitud probleeme vältida.
#000015
Meie uurimuses kasutati veeproove, mis koguti Jaapani põhjaosas asuva Ohhoota mere rannikuvetest kuue aasta jooksul iganädalaselt. Neist eraldati DNA. Liikide tuvastamiseks võrreldi proovidest pärinevaid DNA järjestusi andmebaasides leiduvate DNA järjestustega.
#000016
Saadud tulemuste põhjal tuvastati 43 toksiine tootvat mikrovetikaliiki, millest 26 liigi olemasolu Ohhoota meres varem ei teatudki.
#000017
Peaaegu pool tuvastatud liikidest esines kindlatel aastaaegadel, enamus suvel ja sügisel. Lisaks oli liikide esinemine seotud ka vees leiduvate toitainete nagu lämmastiku, fosfori ja räni kontsentratsioonidega. Saadud teave on oluline kohalikele keskkonnaametnikele toksiine tootvate liikide paremaks tuvastamiseks ja jälgimiseks, ennetamaks või vähendamaks vetikaõitsengute poolt tekitatavat kahju kalandusele.
#000018
DNA tõi Soome lahest päevavalgele ligi 20 uut planktoniliiki
#000020
Astronoom: virmalisi näeb sageli veel kolm-neli aastat
#000022
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000023
Suur linn teeb linnu silmad väikseks
#000024
Geneetikutel õnnestus järjestada väljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d
#000026
Tihaseliikide rohkuse salgas määrab kisklusrisk
#000031
Galerii: testi end, kas tunned neid Eesti seeni?
#000032
"Pealtnägija": Eesti peale ihuvad hammast pesukarud ja nähtamatu seen
#000034
NASA asub uurima asteroidilt toodud materjali
#000035
Eesti neljas satelliit saadetakse orbiidile oktoobri alguses
#000037
Uuring: enamik Eesti linnapuuke kannab ohtlikke haigustekitajaid
#000038
Tehisaru hakkab sõnajärjestuste kõrval inimkäitumist ennustama
#000039
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000040
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000041
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000043
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000046
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000048