Looduslikud pühapaigad on inimkonna vanimad kaitsealad (IUCN)
#000001
~ 10000 aastat inimasustust ning pühapaikasid Eestis
Pinnase, vee, taimede jt elusolendite kaitsmine
Teadmiste, pärimuste, uskumuste ja tavade hoidmine
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) maailmakongress (s.h EV) tunnistas 2008. a pühapaigad inimkonna vanimateks kaitsealadeks
Pühapaigad on Eesti maastike, kultuuri ja identiteedi olemuslik osa.
#000002
Siseriiklikud ja rahvusvahelised dokumendid väärtustavad pühapaiku ning nendivad suurt ohustatust
Eesti rahvas peab looduslikke pühapaiku tähtsaks
#000003
Pühapaikade kaitsmist peab tähtsaks 65-86% Eesti elanikkonnast (Faktum & Ariko avaliku arvamuse uuringud 2011, 2012, 2014)
#000004
Kasutusel on sajad looduslikud pühapaigad (Muinsuskaitseameti looduslike pühapaikade eksperdinõukogu 2014)
Pühapaikade kaitsmisel osalevad erineva maailmavaatega inimesed, mh mitmed kirikuõpetajad
#000005
Palivere hiiekünnapuu Läänemaal. Foto: Merilin-Kaustel Lehemets
#000006
Looduslik pühapaik on maismaa- või veeala, millega on ajalooliselt seotud vaimsed tõekspidamised ja/või kombetalitused
#000007
Pühapaik on tervik, mis hõlmab nii looduslikku, kui inimtekkelist
#000009
Pühapaik koosneb looduslikust pinnavormist, maapinnast, taimestikust ja loomastikust ning seal võivad olla veekogud ja kivid. Pühapaiga iseloomulikuks osaks on sellega seotud kohanimed, teadmised, pärimused, uskumused ja tavad. Inimene on võinud pühapaika rajada lõkkekoha, kiige- ja tantsukoha, matusekoha, jätta ande ning selle maapinda on võinud inimtegevusest jääda arheoloogilist ainest.
#000010
Pühad puud – hingeside esivanemate ja loodusega. Püha puu võib olla igast kodumaisest puuliigist.
#000013
Pöide khk Tumala hiie lohukivi
#000014
Tervis ja õnn pühadest kividest
#000015
Jääajal kandsid liustikud Eesti aladele rohkesti suuremaid ja väiksemaid kive. Esivanemad on neist sajad valinud pühadeks kivideks, mille juures end ravida, palvetada, ande jätta jm kombetalitusi täita. Mõni püha kivi on maaga tasa ja üsna väike, mõni jälle saunasuurune mürakas. Pühadel kividel ei ole tavaliselt lohke. Vahel on neil aga looduslikke lohke, mida on nimetatud kitse-, põdra-, hundi-, hobuse-, Kalevi-, jumala-, kuradi- jne jälgedeks. Vähestel pühadel kividel on inimese tehtud lohke.
#000016
Pühal kivil ei ole tavaliselt inimtekkelisi lohke.
#000017
Eestis on teada ca 2000 väikeselohulist kultusekivi ehk lohukivi, millel on 5-10 cm läbimõõduga lohukesed. Nende seas on pühaks peetud kive teada vaid paarkümmend.
Pühasid kive nagu ka muid looduslikke pühapaiku ei ole inimene reeglina kuidagi vigastanud.
#000018
Ristipuud on seotud hingede-usu ja iidsete matusetavadega
#000019
Lõuna-Eestis säilinud iidse tava kohaselt lõikavad matuselised teel kalmistule puule ristimärgi. Teatud mõttes jääb inimese hing selle puuga seotuks. Ristipuid ei tohi langetada.
#000020
Paljud pühapaigad on inimtegevuse tõttu halvas seisukorras
#000021
Suurem osa Virumaa Jõhvi khk Tammiku hiiest on jäänud põlevkivikaevanduse aherainemäe alla. Säilinud on üksikud vanad hiiepuud.
#000022
Arhiiviteadetes puuduvad sageli selged asukohaandmed
Kaardistamisel on esmaseks uuritavaks kohapärimust ja mikro- toponüüme tundev põliselanik, kes reeglina kuulub viimasesse taludeaegsesse põlvkonda
KIIRE: koos külade tühjenemise ja põliselanike lahkumisega kaob võimalus tuhandete pühapaikade kaardistamiseks
#000023
Eeloleval kümnendil on hävimas kuni 3000 looduslikku pühapaika
#000024
Lisaks: teadmatu inimtegevus – maaharimine, karjakasvatus, metsatööd, ehitamine, kaevandamine, kaitsekorraldus, maastikuhooldus ...
#000025
Hiiepaiga eesmärk on kaardistada ja hoida Eesti looduslikke pühapaiku. Sinagi saad kaasa aidata meie looduse, kultuuri ja pühapaikade säilimisele.
#000027
Vaata ka korduma kippuvaid küsimusi, ehk leiad oma küsimuse vastuse siit ja kui jääb ikkagi mõni küsimus vastuseta, siis kirjuta meile hiiepaik@hiiepaik.ee
#000028
HIIEPAIK Hiiepaik on avatud vabatahtlik koostööring, kes on kokku tulnud selleks, et kaardistada ja hoida Eesti looduslikke pühapaiku.
#000029
Hiiepaik on avatud vabatahtlik koostööring, kes on kokku tulnud selleks, et kaardistada ja hoida Eesti looduslikke pühapaiku.
#000030
Muinasjutulised kivisambad tõid Hiite kuvavõistlusel Uurali rahvaste auhinna
Alari Talv: pühapaigad on Eesti kauni looduse pärlid
Jäädvusta pärandit ja osale hiite kuvavõistlusel
Uus kaardirakendus aitab üles leida Eesti looduslikud pühapaigad
#000031