Elu õilmitses Maal juba vähemalt 3,7 miljardi aasta eest
#000005
Gröönimaa kagurannik võib paista esmapilgul tänapäeval üdini hüljatud ja viljatu paigana. Ometigi on suutnud seal kanda kinnitada lugematu arv samblaid, samblikke ja mikroorganisme. Austraalia teadlaste värske töö viitab nüüd, et esimesi baktereid võis Gröönimaa aladel näha juba enam kui 3,7 miljardi aasta eest.
#000006
"Me olime väga põnevil, kui nägime oma tavalist ringkäiku tehes uusi jääst välja sulanud paljandeid. Neid lähemalt vaadates käis ajus justkui kerge klõps läbi – ma arvan, et tean, mis need on," meenutas uurimuse juhtivautor Allen Nutman Austraalias asuvast Wollongongi ülikoolist paari aasta taguseid sündmusi.
#000007
Kuigi võib tunduda üllatav, et bakterid suudavad jätta planeedile üleüldse miljarditele aastatele vastupidava märgi, pole see tuulest võetud. Kolooniates kasvavate bakterite paks rakusein ja limakiht püüab kinni merepõhja langevaid setteid, mikroorganismid ise sünteesivad aga mõnikord kaltsiumkarbonaati – lubjakivi peamist koostisosa. Sajandite ja aastatuhandete möödudes koguneb järjest ülespoole pürgivast bakterikihi alla mineraalirikas kuhjatis, millest võivad tekkida juba ajahambale paremini vastu pidavad künkad ja saarekesed.
#000008
Samas võivad stromatoliitidele sarnanevad struktuurid moodustuda ka protsesside käigus, millel pole eluga mingit pistmist. "Suur küsimus ongi, kuidas neid eristada ja millal võib need kirjutada iidse elu arvele. Kogukonnas on aastate vältel peetud sel teemal terve hulk debatte vastavalt sellele, kuidas mõni uus "vanim" fossiil päevavalgele tuli," selgitas geoloog. Nii võib oodata, et ka hiljuti Nutmani ja tema kolleegide sulest ajakirjas Nature ilmunud töö tekitab järgnevatel kuudel pehmelt öeldes "elavaid vaidlusi".
#000009
Seni on peetud vanimaks märgiks bakteriaalsest elust umbes 3,5 miljardi aasta vanuseid Austraalia lääneosast leitud kivistisi. Värskes uurimuses kirjeldatavate stromatoliitide vanuseks hindab töörühm aga umbes 3,72 miljardit aastat. Vaid umbes sada miljonit aastat varem tabasid Maad Päikesesüsteemi arengut kirjeldavate mudelite ja Kuule jäetud armide alusel asteroidid veel sedavõrd sagedasti, et osa maakoorest hakkas sulama.
#000010
Teisisõnu pidi elu taastekkima vaid saja miljoni aastaga või mõneti tõenäolisemalt – iidsed eluvormid leidsid maakera ühel kõige eluvaenulikumal epohhil võimaluse trotsida äärmuslikke keskkonnatingimusi, et soodsamates oludes planeet taasasustada. Viimase stsenaariumi poole kaldus ka Nutman ise. "Stromatoliitide tekkimiseks oli vaja mitut sorti mikroorganisme ehk elu pidi jõudma mitmekesistuda," laiendas mees. Hiljutised molekulaarsel kellal põhinevad analüüsid on näidanud, et kõigi elusorganismide viimane ühine esivanem elas umbes nelja miljardi aasta eest.
#000011
Geoloog nentis, et vanemate fossiilide leidmine muutub üha ebatõenäolisemaks. Laamade aeglane, kuid järjekindel liikumine tähendab, et planeedi kaugem ajalugu kaob varem või hiljem pöördumatult igavikku. "Planeedil on vaid paar piirkonda, mis talletab enam kui kolme miljardi aasta tagust ajalugu," märkis Nutman.
#000012
Tasub märkida, et töörühm leidis kivistised mitte sette- vaid moondekivimitest, mida olid jõudnud mõjutada juba äärmuslik rõhk ning temperatuur, mis kustutab tavaliselt kõik jäljed kunagisest elust. Juhul kui Nutmani ja ta kolleegide tõlgendus ajaproovil paika peab, oli seega omal kombel tegu loterii peavõiduga. Ent leid võib parandada ka astrobioloogide silmis šansse teistelt planeetidelt elu või selle jälgede leidmiseks.
#000013
Tsiteerides uurimusega kaasnevalt ilmunud California tehnoloogiainstituudi teadlase Abigail Allwoodi ülevaateartiklit: "Kui elu leidis võimaluse kanda kinnitada siin ja jätta maha sellise märgi, et selle jäänukid eksisteerivad vaatamata sellele, et sellest ajast on alles vaid killuke moondekivimeid, siis pole elu valiv, kahtlev ja ebatõenäoline asi. Anna elule pool võimalust ja see haarab sellest kinni".
#000014
Maailma vanimate olendite fossiilid said tõendust juurde
#000015
Maailma vanimad fossiilid võivad olla tavalised kivid
#000016
Uus paljandeid tutvustav rakendus meelitab Eestimaad avastama
#000017
Elu võis tekkida Maal arvatust sadu miljoneid aastaid varem
#000018
Austraalia fossiilid juhatavad maavälise elu jälgedele
#000019
Kui Marsil on elu, siis vähesel määral
#000020
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000022
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000023
Teadlane õpetab tehismõistust kuusejuuri mõõtma
#000025
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000026
Maakera sisetuum võib olla hakanud teistpidi pöörlema
#000028
Gravitatsioonilained kannavad infot kaugeist tähtedest ja planeetidest
#000029
Põhja valge-ninasarvikud võiks päästa väljasuremisest kunstlik viljastamine
#000031
Suurim lind liugles taevas 25 miljoni aasta eest
#000032
Kasvav energianälg kannustab pruuni kullapalavikku
#000033
Keskkonda kuhjuvatest ravimijääkidest võib pakkuda pääsu kompostimine
#000035
Jupiteril on teada 92 kuud
#000036
President annetas teenetemärgi mitmele teadlasele
#000037
Tehisintellekt hiilib vargsi kohtunike töölauale
#000038
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000039
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000040
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000042
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000043
Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia
#000046
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000047
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000048