Nr 47, sisukordEelmised numbrid Teemad ja autorid
#000000
Rohelise ülemineku ühiskondlikud eeldused ja stsenaariumid
Eesti energeetika on endiselt põlevkivi nägu
Kui palju saab tuule-päikeseelekter asendada põlevkivielektrit?
Tuumaenergia areng ja meie väljakutsed
Kuidas näevad rohepööret Ida-Virumaa ettevõtjad
Kas Eesti Energiast jaotusvõrgu eraldamine ja põhivõrguga ühendamine on teostatavad?
#000002
Hoonete energia­tõhusaks muutmine ähvardab raha vähesuse taha toppama jääda
Universaalteenuse juurutamise mõju kodutarbijate elektritarbimisele *
Pikaajalise hoolduse tööjõupuudus – miks see peaks olema suurem prioriteet?
Hiina Rahvavabariigi infomõjutustegevus ja selle mõju Eesti Vabariigi julgeolekule
#000004
2023. aasta Riigikogu valimiste erinevaid tahke
Riigikogu valimiste eel erakondade antud valimislubaduste kvantitatiivne tekstianalüüs
#000005
Olla või mitte olla – selles on küsimus
#000006
Mitte kiriku-, aga häirekell *
#000008
Kui Eesti riik on maja, siis milline?
#000009
...aga kaamel seo ise kinni!
#000010
Kultuur pole ainult vahel *
#000011
Olla – ei mingit kahtlust – kuid kuidas?
#000012
Meie inimesed, meie riik ja meie kosmos
#000014
Mõtteid parlamentarismist, demokraatiast ja Riigikogu suundumustest
#000016
Uus parlamentaarne foorum – mis, miks, kellele ja kuidas edasi?
#000017
Hariduseusk võiks saata eestlaste elukaart ka sellel sajandil
#000018
Julgeolekuolukord on täielikult muutunud ning peame valmis olema kõigeks
#000019
Rohepöördega seotud muudatustes on peidus palju võimalusi
#000020
Kriisis ei saagi hästi minna. Kui läheb hästi, siis ei ole kriisi
#000021
Praegune kriis toob meid tagasi maa peale
#000023
Keegi ei tohi kõrvale põigelda vastutusest
#000024
Head riigireformi on alati vähe
#000025
Eesti ei või jääda tühjaks
#000026
Vähem kaikaid kodaratesse ja rohkem tarka teadust
#000027
Eesti ei kavatse kedagi rünnata, küll aga heidutada võimalikke ründajaid
#000028
Eesti parlamentaarse kultuuri viljad on küpsemas
#000029
Kultuur pole häbiasi, kultuuritus aga küll
#000030
Kuidas jääda ellu ja saada rikkamaks
#000031
Kes on eestlane? Pilguheit rahvuse identiteedi loosse
#000032
Eesti inimvara: kas säästa, investeerida või laenata?
#000033
Julgeolekupoliitika: kas valimisratsu või konsensus?
#000034
„Pehme jõud” Eesti julgeoleku teenistuses
#000035
Venemaa regionaalsed võimalused ja globaalne ambitsioon
#000036
Euroopa Liidu võlakriis – kas majandus- või poliitiline kriis?
#000037
Araabia kevad: ootused, lootused ja ohud
#000038
Tööturg võttis majanduslanguse löögi enda peale
#000039
Kas Eesti saab eurole üleminekuks rohelise tee?
#000040
Sotsiaalset kaitset võib vajada igaüks
#000041
Ühinemine on kohapealse arengu seisukohalt strateegiline otsus
#000042
Erakondade rahastamine näib või on läbipaistmatu
#000043
Presidendi valimine – erakondade konsensuspoliitika proovikivi
#000044
Kuidas mõõta võitu kohalikel valimistel?
#000045
Riigikogu roll Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga
#000046
Riiklikult tähtsate küsimuste arutelud Riigikogus 1992-1999
#000047
Ettekanne Riigikogus 2000. aasta riigieelarve seaduse eelnõu 1. lugemisel
#000048
2000. aasta riigieelarve, mis ja milleks
#000049
Seaduse “2000. aasta riigieelarve” eelnõu menetluskäik Riigikogus
#000050
Mistahes abi, isegi struktuuriabi, pakutakse vaid selleks, et omal jalal edasi minna. Kas jaksame?
#000051
Eurokeelest, eurotekstide tõlkimisest ja tõlkijatest
#000052
Eesti välispoliitika kolmas faas – argipäev *
#000054
Inimõiguste universaalsusest ehk mida teha “teistega” *
#000055
Eestlaste suur vabadusvõitlus: järjepidevus ja kordumine Eesti ajaloomälus
#000056
Kas Eesti jagab Euroopa väärtusi?
#000057
Rohelise ülemineku ühiskondlikud eeldused ja stsenaariumid
#000061
Eesti energeetika on endiselt põlevkivi nägu
#000062
Kui palju saab tuule-päikeseelekter asendada põlevkivielektrit?
#000063
Tuumaenergia areng ja meie väljakutsed
#000064
Kuidas näevad rohepööret Ida-Virumaa ettevõtjad
#000065
Kas Eesti Energiast jaotusvõrgu eraldamine ja põhivõrguga ühendamine on teostatavad?
#000066
Kõrghariduse roll, kvaliteet ja rahastamise alused*
#000067
Kõrgharidusõpingute rahastamine tudengite vaatenurgast: kuidas katta elamiskulud?
#000068
Investeering kõrgharidusse ja selle oodatav tulumäär Eestis
#000069
Kõrgharidusõppe suundumused ja võimalikud stsenaariumid
#000070
Ukrainlased ei ole infosõda veel võitnud, aga Vene kindralstaap on selle juba kaotanud
#000071
Väikeriikide energiajulgeolekust ja -haavatavusest Baltimaade näitel
#000072
USA ja Hiina võitlus maailmamajanduse juhtrolli pärast
#000073
Päästeamet enne sõda ja sõja ajal
#000074
Kuidas vastata nn hullu mehe strateegiale? Õppetunnid Ukraina sõjast aastal 2022
#000075
Tsiviilelanikkonna ohustatus sõjatehnika arengu tõttu ja varjevõimalused*
#000076
Raamatud ja artiklid paremaks toime­tulekuks infosõja rindel­
#000077
Jututubadeks enam aega ei ole
#000079
Kuidas sotsiotehnilisi süsteeme ümber kujundada?
#000080
Põlevkivielektri ja -õli väljavaated, kliimamuutus ja tulevikutehingud*
#000082
Kolm sajandit võitlust ja peaaegu saavutatud võit
#000084
Andmepõhine tugi koroonakriisi juhtimisele Eestis
#000085
Koroonaviiruse karjaimmuunsus Eestis. KoroSero-EST uuringud*
#000086
COVID-19 kriisi majandusmõjud: võitjad ja kaotajad
#000087
„Eesti 2035“ ehk strateegiline tervikvaade riigi arengu suunamiseks
#000090
Riigi rahanduse väljakutsed ja valdkondlikud prioriteedid
#000091
Eesti tervisekindlustus­süsteemi valikud aastani 2035*
#000092
Eesti linnade ruumilise arengu väljakutsed
#000094
Tehnoloogilised uuendused ja isikuandmete kaitse
#000095
Eesti elanike liikuvusprofiilid globaalsete trendide taustal
#000096
Hiina investeeringud Euroopa digi­platvormi­desse: millised on alternatiivsed tulevikud?
#000097
Milliste stsenaariumide poole oleme teel?
#000098
Kõik ühe ja üks kõigi eest kakskümmend aastat hiljem*
#000100
Põllumajandus ja Euroopa Liidu eelarve
#000101
Reaalajamajandus – paberimajanduse ja tühitöö ajastu lõpp
#000103
Eesti erakonnad Euroopa poliitilises ruumis
#000104
Kust tuleb Euroopa Liidu rohelepe ja milles me kokku lepime*
#000106
Euroopa Parlament – tagasihoidlik, kuid järjekindel visionäär
#000107
Teaduskorraldusest Eestis: minevik ja tulevik
#000108
Teaduste akadeemia: kulu või konkurentsieelis
#000109
Riigireformi vajalikkus ja Riigireformi Sihtasutuse ettepanekud
#000110
Riigikogu probleemkomisjoni ootused ja karid
#000111
Hea halduse põhialused kui riigikogulase reform
#000112
Võrgustunud riik – käimata jäänud tee
#000113
Kui range peab olema halduskohus?
#000114
Presidendi otsevalimist sätestavad eelnõud Riigikogus 1993–2016
#000115
30 aastat avaliku halduse reforme: kas neis on mingi kindel skeem? *
#000116
Eesti 2017 haldusreformi mõju asustusele ja regionaalsele majandusarengule
#000117
Integreeritud rahvastiku- ja hõiveprognoos: Eesti valikud aastani 2100 *
#000118
Kohanemine rahvastiku vananemisega kui rahvastikupoliitika keskne väljakutse *
#000119
Vaimult suureks. Ühiskondliku innovatsiooni alused *
#000120
Emadus ja emade elumaailm *
#000121
10 mõttearendust Eesti majanduse asjus
#000123
Teadus- ja arendustegevuse investeeringute vähenemine ohustab Eesti konkurentsivõimet
#000124
Eesti arengumudeli muutmiseks tuleb muuta stiimuleid
#000125
Metsatööstus on üks Eesti majanduse alustaladest
#000126
Aktsiisipoliitika – võrrand mitme muutujaga
#000127
Geoökonoomilised nihked ja muutuv mänguruum Eestile *
#000128
Millist mõju avaldab sõjajõududele tärkav tehnoloogia 10 aasta perspektiivis? *
#000130
Kaose juhtimine: kuidas Venemaa juhib oma poliitilist sõda Euroopas *
#000131
Kas Eesti riigikaitse õiguslik raamistik vajab ajakohastamist?
#000132
Kas Eesti teeb riigikaitselises õigusloomes kõik võimaliku ja vajaliku oma julgeoleku tagamiseks?
#000133
Euroopa Liidu eesistumise ajalugu – tähelepanu nihkus halduselt poliitikale *
#000134
Äratõuge tulevikku. ERMi uus algus
#000135
Eesti modernse rahvusliku innovatsioonisüsteemi kujunemisest rahvahariduse ja rahvamajade toel *
#000136
Kultuuri digiteerumine Eesti Rahvusraamatukogu näitel
#000137
Ettepanekuid kultuuripärandi ja kultuurmaastiku korralduseks *
#000138
Eesti kultuur, selle kujunemine ja saatus üleilmastuvas maailmas
#000139
Sissevaade: innovatsiooni ja ekspordi olukord ning tagamaad
#000140
Järgmine majanduse arenguhüpe on kinni sotsiaalses instrumentaariumis
#000141
Telekanalite vaadatavus Eestis enne ja pärast 28. septembrit
#000142
Riigi toetatud integratsioon: pagulaste integratsiooni poliitika Skandinaavia heaoluriikides Rootsi ja Norra kogemuse näitel *
#000143
Eesti kõrgkoolide vilistlaste toimetulek tööturul *
#000144
Töökäte puuduses vaevlev Eesti – kust otsida ja leida lahendusi?
#000145
Tööstus 4.0 ja selle mõjud Eesti tööstusele ja haridusele
#000146
Õpetajahariduse perspektiivid – olukord ja väljakutsed *
#000147
Põhiseadus peab ajaga kaasas käima
#000148
Põhiseaduse juriidiline ekspertiis: eesmärgid, töökorraldus ja tulemused
#000149
Põhiseaduslikkuse järelevalve praktikast võrsunud põhiseaduse kriitiline analüüs
#000150
Ülevaade korruptsioonivastase seaduse kohaldamisest 1999. aastal *
#000151
Mida on sotsiaalteadustel Eestile anda?
#000152
Vene rehepapp, Kremli välispoliitika populaarsus ja de facto riigid*
#000154
Loodusressursside koht Eesti teadmistepõhises majanduses*
#000155
Miks ja millist turismipoliitikat on Eesti riigil vaja?*
#000156
Noored ja ühiskond: osalus, rahulolu ja toimevõime*
#000157
Diskussioon kakskeelsest haridusest: teadusuuringud ja Eesti mudel*
#000159
Ei saa me läbi Lätita!
#000161
Parlamendi protseduuri­reeglite paikanihkumine Eestis aastatel 1990–1992
#000163
Suhted Venemaaga ja kommunismipärandi ületamise katsed*
#000164
Läänemere strateegia algatus – ideed ja tegelikkus*
#000165
Riigireformi võimalused ja Eesti valikud
#000167
Eesti riigikogu kodukorra põhimõttelised probleemid
#000168
Sotsiaalse ressursi hind ja sidusa ühiskonna võimalused
#000169
Parlamendi närbumine – murrangud sõjaeelse Riigikogu välispoliitilises pädevuses *
#000170
Kas Riigikogu valimise seadus laseks “Poolat teha”?
#000171
Venemaa uusimperiaalsed mustrid suhetes naaberriikidega 2008–2016 *
#000172
Presidendivalimised – lootused ja tegelikkus
#000173
Eesti julgeolek vaba maailma piiril
#000174
Eesti kuvand Venemaa online-meedias 2015. aastal julgeoleku seisukohalt *
#000175
Kas kaome ajaloos? Ühe postmodernistliku riigi semiootilised sõlmed. Eesti *
#000176
Parlament meediaühiskonnas – parlamentaarse ja meedia areeni ristumine *
#000177
Delegeerimine ja vastutus parlamentaarses demokraatias *
#000178
Eesti julgeolek väliskomisjoni debatis *
#000179
Eesti rahvastikupoliitika retoorika, võrdlus Euroopaga
#000180
Eesti pensionisüsteemi põlvkondadevahelised efektid *
#000181
Lastega peredele mõeldud toetuste mõju vaesusele ja töötamise stiimulitele *
#000182
Eetilised väärtushinnangud Tallinna linnavalitsuse eelarveraamatutes aastatel 1934–2013
#000183
Euroopa raha võlu ja valu
#000185
Kuidas rakendada tulemuslikku kasinuspoliitikat valijate negatiivse reaktsioonita: Eesti kogemus 2008–2011
#000186
Kohalikud võimuliidud – kattuvused valitsuskoalitsioonidega
#000187
Sooline palgalõhe Eestis vajab lahendust
#000188
Eesti – Euroopa õigusriik?! *
#000189
Euroopa föderatsioonist ja selle alternatiivist *
#000190
Kas Euroopa integratsiooni areng on võimalik föderaliseerumisega ühel ajal?
#000191
Ladina-Ameerika (vasakpoolne) vastandumine USA-le – kauaks veel?
#000192
Eesti noortepoliitika tulevik – koostöö ja kaasamine
#000193
Eetikakoodeks Riigikogu liikmetele – milleks ja kuidas?
#000195
Kui kallis on taastuvenergia toetamine Eestis?
#000196
Kas keeleoskus aitab leida paremat tööd?
#000197
Kakskümmend aastat valimisi taasiseseisvunud Eestis: hääle deponeerimisest elektroonilise hääletamiseni
#000198
Pagulaste lõimimine Eesti ühiskonda: probleemid ja lahendused
#000199
Töölised, kapitalistid ja Riigikogu valimistulemused 2011
#000200
Hääle vahetamine 2011. aasta Riigikogu valimisel
#000202
Hääletamiskaalutlused 2011. aasta Riigikogu valimisel
#000203
OECD analüüs Eesti riigivalitsemisest – suurim probleem on killustumine
#000204
Kuidas ja kuhu oleks võimalik põhiseadusega edasi minna
#000205
Milleks on vaja avaliku arvamuse küsitlusi
#000206
Eesti Energia eile, täna ja homme
#000207
Eesti energeetika õilmitseb nõukogudeaegses rasvas
#000208
Proportsionaalsuse probleem Tallinnas kohalikel valimistel
#000210
Kohalike valimiste kampaania 2009 – kas esimene samm teel vasakpoolse Riigikoguni?
#000211
Eestist Euroopas ja Euroopast Eestis
#000212
Põllumajanduspoliitika tulevikust ehk kas põllumehed tõesti hädaldavad ilmaaegu
#000213
Olulised muudatused põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses
#000214
Töölepinguseadus: võidab tööandja, kaotab töövõtja
#000215
Kas meil on vaja korrakaitseseadust?
#000216
Eesti inimarengu aruanne: kolmekõne võimalus teadlaste, poliitiliste otsusetegijate ja meedia vahel
#000217
Vägev vundament hoiab torni sirge
#000218
Eesti majanduse lähitulevik rahandusministri pilguga
#000219
Riigiasutuste personalikulud peavad olema läbipaistvad
#000220
Riigikogu valimised – võrdluses maailma ja lähinaabritega
#000221
Eesti Arengufond – teel järgmisesse majandusse
#000222
Õppekava koostamine on kompromisside otsimise kunst
#000223
Strateegiline planeerimine Eestis eile ja täna
#000225
Valimised kui hinnang võimu kvaliteedile
#000226
Eesti liigub Schengeni õigusruumiga liitumise suunas
#000227
Schengenita ei ole Eesti päriselt Euroopas
#000228
Eurole üleminek Eestis endiselt majanduspoliitika prioriteet
#000230
Kas Ida-Euroopa peab oma europlaane revideerima?
#000231
Vene-Saksa gaasijuhe: keskkond ja poliitika
#000232
Energiatõhusus – kuidas vähemaga rohkem saavutada
#000233
Tööjõumaksude vähendamine tasakaalustab keskkonnatasude ja -maksude tõusu
#000234
Balti Assamblee suurte muutuste teel
#000235
Balti Assamblee peab muutuma pragmaatilisemaks
#000236
Haridusstrateegiline protsess Eestis ja Eesti Haridusfoorum
#000238
Mõtteid hariduselu arengust Eestis aastail 1990–2005
#000239
Toetusrühm on toetuseks ehk maalitud seinast, kuldvõtmekesest ja tegelikust elust
#000240
Kodanikuühiskonnani ei ole võimalik jõuda üleöö
#000241
Teadmistepõhine Eesti 2010: kontekst ja poliitikasoovitused
#000242
Teadmistepõhise Eesti poole – miks ja kuidas?
#000243
Kümme sammu Eesti teadus- ja arendustegevuse edendamiseks
#000245
Eesti presidendi roll europoliitika kujundamisel
#000246
Ühiskondlik lepe kui tunnetatud vajadus
#000247
Eesti parlamendi roll Euroopa Liidus*
#000248
Suur laienemine ja suur Euroopa müür*
#000249
Eesti põhiseadus kestab ka uues Euroopas
#000250
Koalitsioonileppe paneb proovile selle täitmine
#000251
Riigikogu ja valitsuse põhiseaduslik vahekord
#000252
Riigikogu kodukorra seaduse muutmise võimalused
#000253
Kohalike omavalitsuste valimised taasiseseisvumisjärgsel perioodil
#000254
Eesti regionaalne ja kohalik areng globaliseeruvas maailmas
#000255
Euroopa Liidu tulevikudebatt ja Eesti
#000256
Euroopa tuleviku majanduslik mõõde ittalaienemise taustal
#000257
Euroopa tulevik: liit või föderaalriik?
#000258
Kas oskame ja tahame kasutada uue meedia võimalusi demokraatia edendamiseks?
#000259
Parlamendi side rahvaga meedia kaudu ja läbi meedia prisma
#000260
Praegune teaduspoliitika ei õigusta ennast
#000261
Eesti majanduspoliitika ehk kuidas kasutada piiratud ressursse?
#000262
Eesti põllumajanduspoliitika ja WTO leping ei vasta Eesti rahvuslikele huvidele
#000263
Miks Eesti pürgib Euroopa Liitu?
#000264
Eesti euroskepsis: sisepoliitiliste arengute mõjurid
#000265
Parlamentaarne kultuur üldise suhtlemiskultuuri taustal
#000266
Meie parlamentaarsest suhtlemiskultuurist, aga teisest vaatevinklist
#000267
Lühiarvamus Vabariigi Valitsuse haldusreformi kohta
#000268
Kas Eesti noored enam ilma uimastiteta elada ei saa?
#000269
Uimastite vastu tuleb võidelda ühiselt
#000271
Elektrijaamade vähemusosaluse müük vähendab majanduslikke ning sotsiaalseid riske
#000273
Õiguse olemusest ja seaduse võimalustest
#000274
Rahva usaldus parlamendi vastu Euroopa riikides *
#000275
Ühinemiste mõju kohalike omavalitsusüksuste finantsilisele jätkusuutlikkusele *
#000276
Üksikkandidaadid valimistel Euroopa Liidu liikmesriikides
#000278
Majanduslik hääletamine Euroopa Parlamendi valimistel
#000279
Vanematevahelised vaidlused hooldusõiguse ja suhtlusõiguse kindlaksmääramisel – kes on võitja, kes kaotaja? *
#000280
Rahva usaldus Riigikogu vastu 1995–2012
#000281
Kakskümmend aastat Riigikogu: kas tööparlamendist kõneparlamendiks? *
#000282
Tervishoiuteenuse osutaja tsiviilõiguslik ja karistusõiguslik vastutus
#000283
Kõrge riigilõiv kui kohtusse pöördumise takistus tsiviilkohtumenetluses*
#000284
Millist kohaliku omavalitsuse rahastamise süsteemi nõuab põhiseadus?
#000285
Põhiseaduse reformid sillutavad Türgi teed Euroopasse
#000286
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve 2004.–2009. aasta kohtulahendite täitmine *
#000287
Seadus, kohus, karistus – mis on valesti?
#000288
Maavanema järelevalve halduse üksikaktide ja nende koostamise seaduspärasuse üle
#000289
Kahju hüvitamise nõue riigivastutuse seaduse alusel
#000290
Lissaboni leping: väliselt olemasoleva lepingu reform, kuid sisult siiski põhiseadus?
#000291
Lissaboni lepingu ja Euroopa põhiseaduse lepingu võrdlus
#000292
Viisteist aastat põhiseaduslikkuse kohtulikku järelevalvet Eestis
#000293
Darfur – humanitaarkatastroof, mille nimel?
#000295
Euroopa Kohtust ja eelotsusemenetlusest *
#000296
Euroopa Kohtu eelotsus Eesti kohtupraktika mõjutajana
#000297
Euroopa Liidu Nõukogu otsib ühishuve
#000298
Euroopa Komisjon tahab muuta asjaajamise läbipaistvaks
#000300
Euroopa Komisjon pole Euroopa Liidu valitsus
#000301
Euroopa Parlamendi hiilgus ja viletsus
#000302
Europarlamendis sõltub palju igaühe enda aktiivsusest
#000303
Esindus- ja täitevvõimu rollimudelid kohalikus omavalitsuses
#000304
Eesti edu vundament võib vankuma hakata
#000305
Riigikontrolli auditipädevus ja strateegilised valikud
#000306
Eesti Pank ja riigi rahapoliitika
#000307
Valitsuse stabiilsus Eestis: soovunelm või tegelikkus?
#000308
Eesti põhiseadus ja Euroopa Liidu referendum
#000309
Võimude tasakaalustatus kui põhiseadulik väärtus
#000310
Kohtukorralduse korraldamatus pärsib kohtusüsteemi arengut
#000311
Hoonete energia­tõhusaks muutmine ähvardab raha vähesuse taha toppama jääda
#000313
Universaalteenuse juurutamise mõju kodutarbijate elektritarbimisele *
#000314
Pikaajalise hoolduse tööjõupuudus – miks see peaks olema suurem prioriteet?
#000315
Eesti elanike finants­kirjaoskuse ehk rahatarkuse uuring
#000317
Noorte väärtused peegelduvad nende rändekäitumises*
#000318
Milline on Eesti biomajandus aastal 2050?
#000322
Looduslik elurikkus põllumajandus­maastikes: kestliku toidutootmise tähtis komponent
#000323
Noortekeskne lähenemine ja selle rakendamise mudel N-TELG*
#000324
Pikaajalise hoolduse rahastus. Miks, kuidas ja kellele?
#000325
Demokraatia uuendamine: rahvahääletus kohaliku omavalitsuse tasandil
#000326
Referendum – otsedemokraatia parim tööriist või polariseerumise instrument?
#000327
Kohalikud omavalitsused korrastamas vabaühenduste toetusmeetmeid
#000328
Valitsuse rakkerühmad kui innovaatiline koostöövorm Eesti avalikus halduses*
#000329
Eesti tervishoiu rahastamise ebavõrdsus *
#000330
Euroopa Liidu ettevõtlus- ja innovatsiooni­toetused panustavad tootlikkuse kasvu ning hõivesse
#000331
Viiepallise hindamissüsteemi arengulugu Eesti koolihariduses
#000332
Kuidas suhtuvad Eesti elanikud ja kohtunikud lähisuhtevägivalda
#000333
Kuidas vältida läbikukkumist kaitsekoostöös? Euroopa strateegilise autonoomia algatus
#000334
Õigusteooria seoseid Eesti seadusloome kvaliteediga
#000336
Eesti pensionide piisavus ja jätkusuutlikkus võrdluspildis
#000337
Kellele Eestis on vaja vanemaealisi mehi?
#000338
Euroopa Liidu andmekaitse üldmääruse olemasolu on vastuolus aluslepingutega *
#000339
Tööga seotud sotsiaalse kaitse riskid Eesti tööturu muutuste taustal
#000341
Rahvastikustatistika probleemkohad ja nende lahendamine registrite abil
#000342
Ettevõtete investeerimismustrid ja roll globaalses väärtusloomes *
#000345
Eksport ja innovatsioon ettevõtetes: Euroopa siirderiikide võrdlev uuring
#000346
Ettevõtluse ökosüsteemi kontseptsiooni rakendamine Eestis *, **
#000347
Eesti tööhõive struktuurimuutus aastatel 1989–2017 ja selle piirkondlikud erisused
#000348
Eesti konkurentsivõime senine areng ja hetkeolukord piirkonniti
#000349
Kümme aastat riigiasutuste tugiteenuste tsentraliseerimist – näide tulemuslikust reformist
#000350
Mis aitab saada digiühiskonna liikmeks? *
#000351
Uussisserändajate kohanemine Eestis integratsiooni monitooringu andmete põhjal
#000352
Islamiradikalismi teoreetilised lähtealused ja selle tajumine Eesti vastutavates ametkondades *
#000353
Avatus valimisvõitlusele Eesti 2015. aasta parlamendivalimistel * *
#000355
Kuidas saavutada kohalike avalike teenuste ühtlane kvaliteet – vaade omavalitsuste kinnisvarale
#000356
Sotsioloogiline käsitus ja erakonnakonkurentsi kujundavad tuumkonfliktid Eestis ja mujal Euroopas *
#000357
Eesti tervisepoliitika visioon vajab uusi sihte
#000358
Protestiliikumised Rootsis ning nende mõju poliitikale
#000359
Liikumised ja protest taasiseseisvas Eestis
#000360
Riiginõuete sissenõudmise kriitika: majandusteoreetiline lähenemine
#000361
Akadeemilise töötaja rollikäsitlus riigi, organisatsiooni ja indiviidi vaatenurgast *
#000362
Praktikate püsivus: arheoloogi pilk aastatuhandete tagusele surmakultuurile Eesti alal
#000363
Teadmistepõhise poliitika ja õigusloome kaksteist institutsionaalset eeldust *
#000364
Kas sanktsioonid on olnud Venemaa-Ukraina konflikti mõjutamisel tulemuslikud?
#000365
Eesti rakendab Euroopa Liidu lapsehoiu soovitusi − kas ajast ees või ajal jalus?
#000366
Quo vadis, Eesti töötervishoiu ja tööohutuse poliitika?
#000367
Laienevate linnade piirimuudatustest haldusreformi kontekstis *
#000368
Mitmekesisuse mõju Eesti ettevõtete tulemuslikkusele *
#000369
Regionaalsete kõrgkoolide roll kohalikus arengus *
#000370
Õppekava mudelid ja õpiväljundite arendus inimese, kodaniku ja spetsialisti kujundamisel Eestis *
#000374
Eesti pensionisüsteemi reformide mõju pensionide põlvkonnasisesele jaotusele *
#000375
Eesti majanduse ees seisvad ülesanded ja nende lahendamise võimalused
#000376
Immigratsioon kui tulevase majanduskasvu toetaja? Eestimaa inimeste hoiakud immigratsiooni suhtes
#000378
Eesti avalik sektor valmistub ELi eesistumiseks: ametnike võimelünkade selgitamine ja hindamine
#000379
Perevägivald nõuab jõulisemat juriidilist sekkumist
#000380
Eesti ettevõtluse muutumine nutikamaks GEM-i ja GEDI ettevõtlusuuringute järeldustest lähtudes
#000381
E-valimiste levik Eesti valijate hulgas
#000382
Eestimaal elavad ja elanud rahvad
#000383
Lõimumine Eestis: viis erikoelist mustrit
#000384
Venekeelne eestimaine ringhääling. Eilsest tänasesse
#000385
Vene kanal tõestamata teooriate tule all
#000386
Venekeelse kooli üleminekust eestikeelsele õppele *
#000387
Nutikas spetsialiseerumine: kas Eesti teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika kuldvõtmeke aastail 2014–2020 *
#000389
Loomemajandus maailmas ja Eestis: dilemmad ja võimalused *
#000390
Liberaalne või kapitalistlik turumajandus – selles on küsimus
#000391
Tulemuseelarvestamise mõjud ja ohud *
#000392
Seksuaalne orientatsioon heteronormatiivses inimõiguste süsteemis
#000393
Eesti rahvusvaheline positsioon ettevõtlussektori teadus- ja arendustegevuse alusel *
#000394
Tööandjate ootused ja kutseharidus – mida ettevõtjad ootavad?
#000395
Üldised probleemid õppematerjalide loomisel ja kasutamisel
#000396
Siseturvalisus, ideaalse inimvarajuhi otsingud ja täiendusõppe vajadus *
#000397
Kui avalik sektor käitub nagu erasektor: Tallinna koolivaliku kihistav mõju
#000398
Eesti rahvusvaheline positsioon teadus- ja arenduspoliitika rakendamisel *
#000399
Väikeriigi sõjaline institutsioon – Eesti valikud 1991–1994
#000400
Sümboolne võim Eesti etnopoliitikas *
#000401
Konkurents versus regulatsioon – apteekide asutamispiirangu näitel
#000402
Eesti rahvaarvu ja Eestist lahkunute arvu hinnangud *
#000403
Erakonna põhiseaduslikust määratlusest ja erakondade institutsionaalsest kriisist
#000404
Riigiasutused sotsiaalmeedias: mida kasutajad ootavad
#000405
Otsedemokraatia diskursused Riigikogus: rahvaalgatuse seadustamise menetlus aastatel 2003–2008 *
#000406
Riigihanked ja innovatsioon Eestis: milleks kulutada 11 miljonit päevas? *
#000407
Kas iseseisvusaja haridusmuutused on kujunenud sotsiaalseks innovatsiooniks?
#000408
Ühtsema riigivalitsemise suunas: kliendipõhise loogika rakendamise võimalused avalik-õiguslike rahaliste nõuete sissenõudmisel
#000409
Kohalik poliitikatasand hoolduskoormusega naiste tööturukäitumise mõjutajana *
#000410
Kõrgharidusele juurdepääs avaliku arvamuse peeglis
#000411
Eesti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arengusuundumused
#000412
Õpetajate koolitamise ja edutamise poliitikad OECD maades
#000413
Eesti-Soome hargmaise ruumi võimalused ja ohud
#000414
Eesti rahvusvaheline positsioon innovatsioonipoliitika eri valdkondades*
#000416
Eesti energeetikasektori tööjõuvajadus ja selle katmise võimalused aastail 2011–2020*
#000417
Karistusjärgne kinnipidamine põhiseaduse vastane, mis saab edasi?
#000418
Rahvusvaheline koostöö võltsitud ravimite leviku takistamisel
#000419
Eesti avalik-õigusliku ringhäälingu finantseerimine ja vaadatavus*
#000420
Õpilaste diferentseerimine ja haridussüsteemi edukus
#000421
Parema õigusloome põhimõtete rakendamine Eesti sisejulgeolekupoliitikas *
#000422
Soolise palgalõhe vähendamine on aeganõudev protsess
#000423
Nimekirjad, hääled ja sugu 2007. ja 2011. aasta Riigikogu valimistel
#000424
Eesti tee majanduskriisi ja selle õppetunnid: tööjõukulu aspekt
#000425
Majandus liigub paratamatult kord üles, kord alla *
#000426
Eesti andmekaitse Euroopa Kohtu praktika peeglis
#000427
Eesti kohalike omavalitsuste rahandusliku sõltumatuse tagamine *
#000429
Eesti 1930. aastate lõpu omavalitsusreform tänapäeva omavalitsusväärtuste valguses
#000430
Kohalike omavalitsuste vabatahtlikud ühinemised: protsess ja tulemused
#000431
Kvaliteedijuhtimine ja selle rakendamine avalikus juhtimises
#000432
Rohelise majanduse väljakutsed elukestva õppe süsteemile
#000433
Erakondade liikmeskondade areng Eestis 1995–2009
#000434
Eesti noorte hinnangutest tööturule sisenemise võimaluste kohta
#000435
Haridus ja rahvuslik identiteet ühiskonna sidususe kujundajana
#000436
Avatud innovatsioon ning selle tähendus Eesti ettevõtlusele ja innovatsioonipoliitikale *
#000437
Õigus haridusele – kas tasu eest või tasuta?
#000438
Läänemere riikide koostöö kui Eesti uus välispoliitiline suund
#000439
Eesti Panga määrusandlusõiguse kooskõla põhiseadusega
#000440
Kohaliku omavalitsuse üksuse suuruse seos majandusliku efektiivsusega
#000441
Eesti tervisesüsteemi rahalise jätkusuutlikkuse tagamisest
#000442
Laste ja lastega perede vaesuse vähendamine rahaliste peretoetuste abil
#000443
Maksumoraal maksukäitumise kujundajana ja selle peamised isikupõhised mõjutegurid *
#000444
Eesti Vabariigi põhiseaduse aluspõhimõtted: olemusest ja leidmise võimalustest
#000445
Uus võimude tasakaal Prantsusmaal pärast põhiseaduse muutmist
#000446
Eesti võimalused ja valikud immigratsioonipoliitika kujundamisel
#000447
Arengukavade analüüs kaasamise ja kodanikualgatuse vaatevinklist
#000448
Omavalitsussüsteem kui demokraatliku riigikorra alus
#000449
Kaasamine Riigikogus: komisjonide tavad ja liitude arvamused
#000450
Siseaudit Eestis ja mujal Euroopas
#000451
Euroopa Liidu liikmesriikide mõjukus, huvid ja koalitsioonivalmidus Eesti ametnike hinnangul
#000452
Kõrghariduspoliitika arengukavade ja teadusuuringute sidumise vajadusest
#000453
Eesti majandusarengu regionaalse tasakaalustatuse hindamine *
#000454
Töötleva tööstuse struktuur on aegunud
#000455
Tööturu käitumine paindlike hõivevormide kasvades: Jaapani näide
#000456
Lõhe õigusloome normide ja faktide vahel mõjude hindamise ja huvirühmade kaasamise teabe esitamisel
#000457
Eesti õigusaktide mõjude analüüsi süsteemi arendamise võimalused
#000458
Kaas peale! Valimiskampaania kulude ülempiiri kehtestamisest
#000459
Eesti õigusruumi puutepunktidest Euroopa Inimõiguste Kohtuga
#000460
Vanemahüvitise mõju tööturu- ja sündimuskäitumisele
#000461
Eesti poliitiline kultuur: poliitikastiilid ja poliitikaprotsess
#000462
Revolutsioon, mida ei toimunud, ehk e-õppe arengu senised tulemid
#000463
Eesti saared 21. sajandi hakul – mahajäämus või toimetulek
#000464
Otsedemokraatia rakendamise võimalustest Eesti riigikorralduses
#000465
Noorte kaasamine erakondade tegevusse 2005. aasta kohalike valimiste näitel
#000466
Perekonnaseaduse eelnõu ja ühiskonna areng. Kas suurem kooskõla või kasvav konfliktsus?
#000467
Konstitutsioonikohtute tänapäevastest töömeetoditest mandrieuroopaliku õiguskultuuri ja common law kui mõtlemisviiside lähenemise tingimustes *
#000469
Eesti majanduse olukord ja arenguväljavaated
#000470
Globaliseerumine, delokaliseerumine ja katsed protsessi valitseda
#000471
Keskkonnahoidlike riigihangete prioriteedid ja regulatiivse juhtimise valikud
#000472
Eesti töösuhete regulatsioon vajab uuendamist
#000473
Mitmetasandilise valitsemise võimalused Eesti kohaliku omavalitsuse õiguslikul korraldamisel
#000474
Kohaliku omavalitsuse auditi, järelevalve ja kontrolli probleeme Eestis
#000475
Valitsusasutuste ja nende sidusrühmade koostööst seadusloomes
#000476
Mõõdetavuse probleem välispoliitika teooria otsustusmudelites
#000477
Saadikute eelnõud Riigikogus: pseudo- või pärisseadusandlus?
#000479
Parlamendi liikme ja ministri mandaat ning nende võimalik ühitamine
#000480
Keskkonnavastutusest keskkonnavastutuse seaduse valguses *
#000481
Natura aladel domineerib muude kaalutluste ees looduskaitse
#000482
Eesti Panga funktsioonid ja vara pärast eurole üleminekut *
#000484
Tulumaks Eesti kohaliku omavalitsuse tuluallikana: praktilisi probleeme
#000485
Riiklikud eripensionid – oht sotsiaalsele õiglusele või ametnike motivaator
#000486
Peredele suunatud rahaliste toetuste mõju vaesuse leevendamisele Eestis
#000487
Riigikaitse poliitiline debatt ja avalik arvamus Eestis
#000488
Teerullitaktika kasutamisest riigieelarve arutamisel aastail 1998–2005
#000489
Halduskoormuse hindamine – samm kvaliteetse õigusloome poole
#000490
Mida teha järjepideva rahvastikuarengu nimel *
#000491
Töötajate migratsioon – väljakutse töökeskkonna ja tervishoiu üldisele korraldusele
#000492
Saadiku koht parlamendis: vabadus ja sõltuvus
#000493
Kuidas tehti Eestis seadusi taasiseseisvumise algusaastail
#000494
Ministri nõunik kui poliitilise missiooniga ametnik
#000495
Teadmistepõhise ja säästliku avaliku poliitika institutsionaalsed eeldused Eestis
#000496
Eesti erakondade välispoliitilise ideoloogia määratlemine
#000499
Riigikogu liikmed ja sotsiaalteadlased näevad Eestit erinevalt
#000500
Infojuhtimine on kriisireguleerimise lahutamatu osa
#000503
Stabiilse ja kompetentse tippteenistuse võimalikkusest Eestis
#000504
Probleemid riigi kinnisvarapoliitika jätkusuutlikkuse tagamisel *
#000505
Töötajate kaasamine ettevõttes esindajate kaudu
#000506
Töökeskkonna ja nn leebe õiguse probleemid uutes liikmesriikides
#000507
Objektiivse õiguse korrastamisest Eestis: kodifitseerimisest õiguse ümberkujundamiseni
#000509
Valijavolatiilsuse mõõtmisest: Riigikogu valijad 1999–2004
#000510
Riiklik innovatsioonipoliitika vajab põhimõttelisi muudatusi
#000511
Kollektiivsed koondamised: rahvusvaheline praktika ja Eesti kogemus
#000512
Eesti üldhariduse finantsreformi vajalikkus ja probleemid *
#000513
Kuidas võrrelda noorte eurooplaste sotsiaalpoliitilist aktiivsust?
#000514
Mis on ökoloogiline maksureform ja miks on seda vaja?
#000515
2004. aastal ühinenud riikide parlamentide kaasatus Euroopa Liidu otsustusprotsessi
#000516
Riigikogu meediakajastuste analüüs (mai – oktoober 2005)
#000518
Elektrooniline post avaliku sektori asutuste dokumentatsioonis
#000519
Balti riikide parlamentide koostöö ja selle võimalikud tulevikusuunad
#000520
Eripalgeline ja arenev Eesti kool
#000521
Millise õppekavaga jätkab Eesti kool?
#000522
Kodanike ja kodanikeühenduste kaasamine poliitika kujundamisse Eestis
#000524
Eesti kodakondsuspoliitika ja Kodanike Euroopa
#000525
Eesti põllumajanduse konkurentsivõime: olukord ja tulevikuväljavaated
#000526
Ökoloogiline maksureform ja jätkusuutlik areng
#000527
Tervishoiutöötajate vajaduse ja arvu prognoos laienenud Euroopa kontekstis
#000528
Määruste koostamise erisused avaliku poliitika tüüpide järgi
#000529
Eesti sotsiaalse õiguse areng ja koostöö Soomega
#000530
Ministrite voolavus ja valitsuste kestvus
#000531
Kandidaatide selekteerimine Eesti parlamendierakondades 1999-2003
#000532
Lingvistilised venelased uue identiteedi otsingul
#000533
Avalik arvamus ja X Riigikogu meediauuringutes
#000534
Täitevvõimu roll Euroopa Liidu otsustusprotsessis
#000535
Kohalikud omavalitsused ja riiklikud investeeringud
#000537
Tippametnike politiseerumine – kas ohu märk või loomulik areng?
#000539
Euroopa Liiduga liitumise vastane liikumine Eestis
#000540
Milleks on Eestis vaja e-hääletamist?
#000541
Õigusaktide mõjude analüüsi areng Euroopas
#000542
Ehitise ja ehitamise nõuete õiguslik regulatsioon
#000543
Sotsiaaldialoogi mudel on tugevalt riigi poole kaldu
#000544
Sotsioloogilised uuringud kui peegeldus parlamendile, turule ja kodanikuühiskonnale
#000545
Riiklik järelevalve vajab suuremat tähelepanu
#000546
Eesti elanike valimiskäitumise motiivid ja mehhanismid
#000547
Eesti naised võimu juures 1992-2003
#000548
Seaduste ettevalmistamist kajastavate materjalide kasutamine kohtumenetluses
#000549
Tööjõu vaba liikumine – probleem või võimalus Eestile?
#000550
Eesti poliitikud rahvast ja võimust
#000551
Riigikogu istungite ja hääletamise avalikkuse ning Riigikogu otsustusvõime ja häälteenamuse nõuded
#000552
Parlamendiliikmete palga ja hüvitiste süsteem
#000553
Sotsiaalne kapital, poliitiliste institutsioonide mõjutamisvõimaluste tunnetamine ja usaldus võimuinstitutsioonide vastu
#000554
Rakendusuuringute ja analüüside tellimine valitsusasutustes 1999-2001: teel teadmistepõhisema poliitika, õigusloome ja avaliku halduse poole
#000555
Riigi tellitavates uuringutes puudub süsteemsus ja selgus
#000556
Eesti küla, külavanem, vallavalitsus ja riik
#000557
Eesti avalik arvamus Euroopa Liiduga liitumisest: heaolu on domineeriv tegur
#000558
Taastuvad energiaallikad ja Euroopa Liit
#000559
Riikliku järelevalve probleem riigihangete seaduses
#000560
Töökoha- ja tegevuspiirangute põhiseaduslikud ja poliitilised piirid
#000561
Usaldus riigi institutsioonide vastu Eestis
#000562
Riigikogu töö kajastus Eesti meedias
#000563
Eesti rahvastikupoliitika avalikud väärtused 1997-2001
#000564
Majandusareng, innovatsioon ja tehnoloogilis-majanduslik paradigma: väljakutse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele *
#000565
Valitsuse poliitika erinõuetega tegevusalade tegevuslubade väljastamisel *
#000566
Millistele nõuetele peaks vastama Eesti haridussüsteem?
#000567
Seadusloome õigusliku ja regulatiivse mõju hindamine
#000568
Seadusloome kvaliteedi ja mõjude hindamise probleeme *
#000569
Euroopa Liit Eesti seaduste mõjutajana
#000570
Euroopa Liidu ja Eesti sotsiaalpoliitika diskursus
#000572
Riiklike teenuste kodanikukesksus ja uus tehnoloogia
#000573
Õigussotsioloogia tulevik Eestis – kas on lootust?
#000574
Tunnetus, meedia ja poliitiline kommunikatsioon
#000575
Eesti valimistest XX sajandi üheksakümnendatel
#000576
Valimisseadus vajab lihtsustamist Soome suunas
#000577
Tulevane valija: sotsioloogiline pilguheit teismeliste kodanikukompetentsusele
#000578
Eesti ühinemine Euroopa Liiduga kui konvergentsiprotsess
#000580
Kogumispension – kas kohustuslik vaesumine?
#000581
Eelarve kui avaliku sektori avatuse tagatis ehk kellele on vaja eelarvet?
#000582
Millised on Eesti eeldused olla jätkusuutlik väikeriik?
#000585
Eesti valdade haldusterritoriaalse reformi põhimõttelised küsimused
#000587
Eurodebatist Eesti meedias: probleemid ja osalejad
#000588
Poliitiline toetus ja võimu legitiimsus
#000589
Pensionireformist läbi avaliku arvamuse prisma: valikuid piirab nii info kui raha puudus
#000591
Mõningaid aspekte salakaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse ohjeldamisel Eestis
#000592
Väikeste maakoolide perspektiividest ja hariduspoliitikast
#000593
Missugune peaks olema Eesti eraõiguse süsteem
#000594
Sotsiaalne informatsioon seadusloome edendamise teenistuses: olukord ja ettepanekud
#000595
Õigusloome normitehnika olemus, vajalikkus, probleemid
#000596
Seaduseelnõude seletuskirjade informatiivsus sotsiaal-majanduslike mõjude, eurointegratsiooni ja osalusdemokraatia valdkonnas
#000597
Riik ja rahvas: elanikkonna poliitiline kompetentsus
#000598
Kas Riigikogu tegevus vastab rahva ootustele?
#000599
Mittetulundusühingute maksustamine meil ja mujal maailmas
#000600
Tootja subsiidiumi ekvivalent ja tarbijasubsiidiumi ekvivalent OECD maades ja Eestis
#000601
Ülevaade esimese ja teise astme kohtustatistikast
#000602
Kosmos Eesti teel Euroopa Kosmoseagentuuri liikmeks
#000603
Kohaliku omapära kasutamisest Vana Võromaa ettevõtluses
#000605
Vabaühenduste sisedemokraatia: liikmete ja sihtrühmade kaasamine poliitikakujundamisse
#000606
Anna Haava 7a hõivatud maja lugu
#000608
Eesti Interneti Kogukond: tehtust ja plaanitavast
#000609
Kodanikualgatust toetavad väärtused ja käitumismustrid: eesti- ja venekeelsete elanike võrdlus
#000610
Eesti kodanikuühiskonna statistilise portree ja kaasamistaristu idee
#000612
Heategevuse majanduslik väärtus, mõju ja väärtustamine
#000613
Avaliku võimu ja kodanikuühenduste koostöö edendamise võtmeküsimusi
#000614
Kodanikuühiskonna rollid ja nende rahastamine
#000615
Eesti riigi ja kodanikuühiskonna partnerlusest
#000616
Eesti Loomakaitse Selts on nõrgema poolel
#000618
Millist rahastamist vajab kodanikuühiskonna arendamine
#000619
Avaliku võimu ja kodanikualgatuse partnerlus: koostööd mõjutavad tegurid
#000620
Koostöös peitub jõud: Eesti naisorganisatsioonid tegutsevad ja arenevad
#000621
Demokraatia mudelid ja kodanikuõpetus üldhariduses: puuduva lüli otsinguil
#000622
Edu võtmeks õpihimulised, ettevõtlikud ja koostööaltid kodanikud
#000623
Demokraatlikud otsustusmudelid – rohi võõrandumise vastu
#000624
Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsiooni arengulugu
#000625
Seadusloomefoorum Themis kodanike ja kodanikeühenduste teenistuses
#000626
Kodanikeühiskond, kolmas sektor ja sotsiaalne kapital
#000628
Koostöökokkulepped Suurbritannias ja mida meil on neist õppida
#000629
Majanduslikust ühistegevusest Eestis: omandiõiguseta kodanikega ei ehita kodanikeühiskonda
#000630
Kolmas sektor meil ja Inglismaal
#000631
Kodanikualgatuste ja riigi kommunikatsioon: teel osalusdemokraatia poole
#000632
Kolmas sektor: kelle ja mille jaoks
#000633
Eesti erakondade ja kolmanda sektori katusorganisatsioonide koostöömemorandum
#000634
Kas õigussüsteem on takistuseks tsiviilühiskonna arengule Eestis?
#000636
Kui kodanik soovib osaleda seadusloomes
#000637
Eesti esindamisest maailma parlamentide ühisfoorumil
#000638
Riigikogu ja NATO Parlamentaarne Assamblee
#000639
Piraatlus on tänapäeval globaalne nähtus
#000641
Motivatsioonide roll parlamendi korruptsioonivastastes programmides
#000643
Parlamentide info- ja analüüsiteenistuste koostöövõrgud
#000644
Teadmus ja võim: uuringute ja demokraatliku seadusloome olemuslik side *
#000645
Eesti-Vene suhted: kümne aasta skeem
#000646
Ukraina Ida ja Lääne vahel
#000647
Eesti delegatsioon Euroopa Nõukogu parlamentaarses assamblees
#000652
Endiste parlamendiliikmete assotsiatsioonid Euroopas ja Jaapanis
#000653
Parlamendiliikmete töötasu ja hüvitised rahvusvahelises võrdluses
#000654
Tihedama teaberuumi poole: hariv teatmik Eesti poliitikutest
#000655
Demokraatia areng Eestis: avalikustamisest iseseisvuse taastamiseni (1986–1991)
#000656
Kaante vahel on ülevaade pöördeliste aastate parlamendi tegevusest
#000657
Viimasest Ülemnõukogust eelarvamuste ja emotsioonideta
#000658
Kümme aastat okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seadust
#000659
Eesti Vabariik koduteel: riigiõiguslik areng 1990–1992
#000661
Eesti parlamendi pädevus ja tegevus välissuhtlemise korraldamisel iseseisvumisest kuni põhiseadusliku korra taastamiseni
#000662
Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus (1920-1923)
#000663
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu välispoliitiline tegevus 1990–1992
#000664
Tiibeti suur minevik ja habras olevik
#000665
”Pärnoja parandus” krooni stabiilsust ohustamas
#000666
Parlamendi õigusloome – Eesti riigi vaba arengu eeldus *
#000667
Kolm poliitreisi aastast 1993 *
#000668
Erakondade liidrite tippkohtumised 1990. aastate keskel
#000669
Eesti põhiseadused ja nende järelevalve
#000670
Parteideta parlament – VI Riigikogu 1938-1940
#000671
Kas parlamendi võim või presidendi võim
#000672
2023. aasta Riigikogu valimiste erinevaid tahke
#000674
Riigikogu valimiste eel erakondade antud valimislubaduste kvantitatiivne tekstianalüüs
#000675
Tallinna Tehnikaülikool EuroTeQiga tippude poole
#000676
Milleks doktorantuur, kui vaja on vaid „tavalisi töötajaid“?
#000677
Vajame noori, kes on teaduse usku
#000678
Riigikogu hoone – esimene võrdsete seas
#000679
Kõigile avaliku halduse hariduse omandanutele ei jagu erialast tööd
#000680
Andmepõhisus, ennetus ja inimeste teadlikkus tuleviku tervishoius
#000681
Eesti metsaomanike uuringu 2019 tulemustest
#000683
Euroopa Liidu infokeskus Eesti Rahvusraamatukogus
#000684
Kas põlevkivil on kohta ka tulevikus?
#000685
Rahva ja eluruumide registripõhise loenduse ettevalmistustööst Eestis
#000686
Riigikogu valimised – mõned üldistused
#000687
Kust sa tead, et kliima soojeneb?
#000689
Teadlaskarjääri mudel kui riigi konkurentsivõime tugi *
#000690
Ülikoolide mõju väikeriigi ühiskonna ja majanduse arengule *
#000692
Eesti tippteadus ja selle probleemid
#000693
Arvamus tuleviku kohta mõjutab praeguseid otsuseid
#000694
Mida me teame kohalike omavalitsuste andmekogudest?
#000695
Kohalik kõrgkool kui parim regionaalpoliitika tööriist *
#000698
Eesti maapõu vajab süsteemset lähenemist – akadeemiline vaade praktiliste järeldustega
#000699
Eesti õigusloome küsitavusest aegumise ja alusetu rikastumise näitel
#000700
Euroopa Sotsiaaluuring annab vastused riigi juhtimiseks vajalikele küsimustele *
#000701
Kriminaalmenetluse reformist Eestis 2000–2003: seadusloome järelaudit
#000702
Eesti kui väikese üleminekuühiskonna perepoliitika – ei uus Põhjala ega vana Euroopa
#000704
Riigiasutuste tellitud uuringud kui inforessurss tõenduspõhiste poliitikate loomiseks
#000705
Poliitiliste karikatuuride näituse ja auhindade lugu
#000706
Eesti poliitiline karikatuur: heatahtlikust huumorist salvava satiirini
#000707
Pilguheit parlamendiraamatukogu 25 aasta tegevusele
#000708
Arhiivinoppeid ja meenutusi Riigikogu Kantselei ajaloost
#000709
Eesti veebiarhiiv rahvusliku kultuuripärandi säilitajana
#000710
Ebavõrdsuse uurija David B. Grusky
#000711
Europeana – kas kaotsi minev identiteet või võimalus Eestit näidata?
#000713
Demokraatia ja liberalismi uurija Georg Sørensen
#000715
Tagasivaade XI Riigikogu töödele ja tegemistele
#000717
Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon
#000719
Autoriõigus raamatukogus: mida on kasulik teada
#000720
Vladimir Šljapentohh – vene sotsioloogia rajajaid
#000723
Muutuvad trendid infootsingus – staatilisest veebist semantilise veebini
#000724
Eesti Rahvusraamatukogu teadus- ja arendustegevusest
#000726
Riigikogu liikmete kirjutised üleriigilistes ja kohalikes ajalehtedes
#000728
Pilguheit Riigikogu ajalooks saanud X koosseisule
#000730
Eesti Teadusinfosüsteem – teadlase abivahend ja avalikkuse teavitaja
#000732
Mugav juurdepääs Euroopa kultuuri- ja teadusinfole
#000734
Stephen Coleman – maailma esimene e-demokraatia professor
#000735
Euroopa Parlamendi raamatukogu uuenenud infokeskkonnas
#000737
Teadusinformatsioon kui teadmistepõhise ühiskonna nurgakivi
#000738
Sada ja üks Eesti poliitilist karikatuuri
#000739
Seitse aastat Euroopa Liidu õigusaktide tõlkimist
#000741
Viis aastat Euroopa Liidu infokeskust
#000742
Rahvusvaheliste organisatsioonide alane informatsioon Eesti raamatukogudes
#000743
Valik Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureusetöödest 1997-2000
#000745
Eesti ajakirjanduse andmebaasid Eesti Rahvusraamatukogus
#000746
ESTA vahendab infot muutuvast ühiskonnast
#000747
Riigikogu VII–XIII koosseisu viis statistika kogumikku ja pilk muutustele
#000748
Kakskümmend kolm aastat valimisi kaante vahel *
#000750
Ajakirja Riigikogu Toimetised sihiseaded ja käimavedu
#000751
Traditsioon on sündinud, et jääda
#000752
Madis ErnitsKerly EspenbergRiigikogu korruptsioonivastane erikomisjon
#000762
Referendum võib kaasa tuua võitjate ja kaotajate vahelise lõhe, mida võimendab referendumitulemuste meedias kajastamise viis.
#000830
Referendum on põhiline otsedemokraatia instrument tänapäeva poliitilises keskkonnas. Referendumeid peetakse tihti võimsaks tööriistaks, tänu millele saavad inimesed otse oma arvamust avaldada ning võimu rakendada. Samas on nende kasutamisega seotud kahe vastandliku osapoole (võitjad vs. kaotajad) teke ning võimalik ühiskonna radikaliseerumine. Kuigi ka esindusdemokraatias võib esineda võitjate ja kaotajate vahelist lõhet, ei ole see niivõrd tuntav kui otsedemokraatia puhul, kuna esindusdemokraatias on esindatud mitu eriilmelist gruppi: võit ja kaotus ei ole niivõrd selgelt piiritletud kui referendumite puhul. Referendumil esitatud küsimusel on enamasti kaks võimalikku vastust („jah“ või „ei“), seega võit ja kaotus saavutavad absoluutse, mitte suhtelise tähenduse nagu esindusdemokraatias. Referendumi läbiviimise järel võib tekkida n-ö võitjate-kaotajate lõhe (a winner-loser gap), mille puhul võib kaotajapool tunda negatiivseid emotsioone referendumi kui poliitilise instrumendi suhtes ning seista vastu referendumi tulemustele. Sageli võimendab sellist võimalikku osapoolte polariseerumist meedia.
#000831
Kuna meediaväljaanded mängivad olulist rolli avaliku arvamuse kujundamisel ning seeläbi ka võitjate-kaotajate lõhe vähendamisel või suurendamisel, on käesolevas kirjutises analüüsitud referendumite tulemuste kajastamist digitaalsetes meediaväljaannetes. Uuritud on seda, kas ja kuidas on referendumijärgsetes artiklites kujutatud n-ö kaotajapoolt. Kirjatöö valimi moodustavad neli referendumit, mis on läbi viidud Euroopas aastatel 2010–2020: Läti 2012. aasta põhiseaduslik referendum, Šveitsi 2020. aasta immigratsiooni piiramise referendum, Iirimaa 2018. aasta abordi legaliseerimise referendum ja Hollandi 2018. aasta luure- ja turvateenistuse akti referendum. Analüüsitulemustest selgub, et võitjate-kaotajate vahelise lõhe kujutamine meedias ei sõltu niivõrd referendumite kasutamise sagedusest, vaid pigem muudest teguritest, nt referendumil esitatud küsimuse sisust ning välisriikide huvist.
#000832
Referendumit saab defineerida kui „riigi valijaskonna otsest hääletust selleks, et anda nõu või otsustada mõne kindla teema üle. Sellele vastandub individuaalsete kandidaatide poolt hääletamine kohalikel või riiklikel valimistel (Beigbeder 2011). Demokraatliku teooria vaatepunktist nähakse referendumeid tihti otsedemokraatia ühe peamise tööriistana, tänu millele saavad inimesed otseselt rakendada oma seadusandlikku võimu. Selline arusaam vastandub liberaalsele osalusdemokraatiale, mille puhul on kodanikud delegeerinud oma võimu nende poolt valitud esindajatele. Mitmed poliitilise teooria autorid, nagu näiteks Saskia Hollander (2019, 27) peavad sellist seisukohta aga liialt lihtsustatuks, kuna see ei võta arvesse referendumite eri tüüpe.
#000833
Referendumeid saab liigitada mitmel viisil. Saskia Hollander (2019, 8) klassifitseerib referendumeid nende algataja alusel, tuues selle põhjal välja viis referendumitüüpi: seadusandliku enamuse referendumid, presidentaalsed referendumid, seadusandliku vähemuse referendumid, kodanike algatatud referendumid, kohustuslikud referendumid. Oma referendumite tüpoloogia on loonud ka Laurence Morel (2018, 27), kes kirjeldab referendumite tüüpe teistsuguste tunnuste põhjal:
#000834
Kohustuslikud vs. nõuandvad referendumid – referendumit on vaja selleks, et võtta vastu või muuta olemasolevaid seadusi.
Alt-üles (vähemuse) vs. ülevalt-alla (valitsuse) algatatud referendumid – olenevalt sellest, kes saab algatada referendumit. Samuti on võimalik eristada kodanike vs. riiklike institutsioonide algatatud referendumeid.
Referendumi algataja suhe referendumi tekstiga – kas ta 1) tohib olla teksti autor; 2) tohib küll olla teksti autor, ent ettepaneku referendumi läbiviimiseks peab kinnitama keegi teine; 3) ei tohi olla teksti autor.
Põhiseaduslikud (eesmärgiga muuta põhiseadust) vs. seadusandlikud (eesmärgiga muuta tavaõigust) referendumid.
Nõuandvad (tulemus ei pea kajastuma seadusemuudatuses) vs. siduvad (tulemus peab kajastuma seadusemuudatuses) referendumid.
#000835
Võitjate ja kaotajate vaheline lõhe
#000836
Kuna referendumitel esitatakse ettepanek tavaliselt jah/ei vastusega küsimuse vormis, eksisteerivad selle otsedemokraatia tööriista puhul selged võitjad ja kaotajad. Kaotajate pool võib tunda vastumeelsust ning teisi negatiivseid emotsioone, mis omakorda loovad n-ö võitjate-kaotajate lõhe referendumis osalejate vahel. Kui osa autoreid usub, et see lõhe kaob ajapikku iseenesest pärast referendumi toimumist, on Cees van der Eijk ning Jonathan Rose (2021) jõudnud vastupidisele järeldusele, analüüsides võitjate-kaotajate lõhet Brexiti kontekstis. Autorid on avastanud, et kaotajate poole (need inimesed, kes hääletasid Ühendkuningriigi Euroopa Liitu jäämise poolt) usk hääletuse erapooletusse oli langenud (ibid., 116). Lisaks leiti, et lõhe kaotajate ning võitjate vahel suurenes ajaga (omavahel võrreldi referendumijärgseid reaktsioone kohe pärast referendumi toimumist vs. aasta aega pärast referendumi toimumist) (ibid.). Võitjate-kaotajate lõhet on uurinud ka Alejandro Monsiváis-Carrillo (2020, 18) 18 Ladina-Ameerika riigi näitel ning järeldanud, et võitjate-kaotajate lõhe ulatus sõltub riigi poliitilisest ning demokraatlikust olukorrast.
#000837
Lars Brummel (2020) on läbi viinud kvalitatiivse uurimuse analüüsimaks võitjate-kaotajate lõhet viie referendumi puhul: kolm riiklikku referendumit Hollandis (2018. aastal toimunud luure- ja turvateenistuse akti referendum, 2016. aastal läbi viidud Ukraina ja Euroopa Liidu vahelise assotsiatsioonilepingu referendum ning 2005. aastal organiseeritud Euroopa põhiseaduse referendum), üks regionaalne referendum seoses mittesuitsetajate kaitsmisega Baierimaa regioonis Saksamaal, ning Soome referendum seoses Soome astumisega Euroopa Liitu. Autor on analüüsinud nii võitjate kui ka kaotajate referendumijärgseid emotsioone ning jõudnud järeldusele, et võitjate toetus referendumile kui poliitilisele instrumendile ei tõusnud pärast referendumi võitmist, samas kui kaotajate toetus referendumile kui poliitilisele instrumendile langes (ibid., 8). Artikli põhjal võib järeldada, et kuigi referendumid on efektiivsed otsedemokraatia tööriistad, võivad nad viia enamuse absoluutse võimu suurenemise ning vähemuste marginaliseerimiseni.
#000838
Võitjate-kaotajate lõhe sügavuse hindamiseks on kasutatud mitmesuguseid viise. Eijk ning Rose (2020, 110) on analüüsinud, kuivõrd õiglaseks pidasid valijad Brexiti referendumi läbiviimist ning selle tulemusi. Brummel (2020, 5) on võitjate-kaotajate lõhe mõõtmise aluseks võtnud referendumist osavõtjate suhtumise referendumisse kui poliitilisse instrumenti: kas valijad usuvad, et nad saavad tänu referendumile rakendada oma seadusandlikku võimu või mitte. Käesolevas artiklis on võitjate-kaotajate lõhe hindamiseks keskendutud referendumitulemuste meedias kajastamisele, kuna varasemates uuringutes on peamiselt mõõdetud osalejate endi emotsioone, ent mitte meediaväljaannete rolli võitjate-kaotajate lõhe võimalikul kujundamisel.
#000839
Analüüsimaks referendumite tulemuste ning võitjate-kaotajate lõhe kajastamist meediaväljaannetes, on käesoleva artikli raames vaadeldud nelja erinevat juhtumit:
#000840
Läti 2012. aasta põhiseaduslik referendum (hääletati küsimuse üle, kas Läti Vabariik peaks olema kahe emakeelega (läti ja vene) riik);
Šveitsi 2020. aasta immigratsiooni piiramise referendum;
Iirimaa 2018. aasta abordi legaliseerimise referendum;
Hollandi 2018. aasta luure- ja turvateenistuse akti referendum.
#000841
Valimi moodustamisel on uuringu autor seadnud ajalise ning geograafilise piirangu: vaadeldud on ainult Euroopa Liidus toimunud referendumeid aastatel 2010–2020. Ajaline ning geograafiline piirang on arvesse võetud kahel põhjusel: esiteks, parem arusaam Euroopa Liidu riikide referendumitest võimaldab ka Eestil nendest kogemustest õppida, kuna Eesti on senimaani olnud harv referendumite kasutaja, teiseks on käesolevas kirjutises analüüsitud ainult digitaalsetes väljaannetes ilmunud artikleid ning hiljutisemad publikatsioonid on veebis kergemini kättesaadavad. Valimi moodustamisel on välja jäetud regionaalsed referendumid/rahvaalgatused ning riigiülesed referendumid (seotud peamiselt Euroopa Liiduga). Nii regionaalsed kui ka riigiülesed referendumid moodustavad eraldiseisvad kategooriad ning nende tulemusi ümbritsenud emotsioonid ning võimalik võitjate-kaotajate lõhe võib erineda tavalistest riiklikest referendumitest.
#000842
Referendumid võivad viia enamuse absoluutse võimu suurenemise ning vähe-muste marginaliseerimiseni.
#000843
väga sagedased kasutajad (27+ referendumit),
poolotsedemokraatia (253 referendumit, ainsaks esindajaks on Šveits).
#000845
Uuringu kontekstis on need kategooriad jaotatud kahte suuremasse gruppi: esimeses riigid, kes ei kasuta referendumeid tihti (siia alla kuuluvad mittekasutajad, erandlikud kasutajad, pistelised kasutajad ja regulaarsed kasutajad), ja teises riigid, kes kasutavad referendumeid tihti (sagedased kasutajad, väga sagedased kasutajad, poolotsedemokraatiad). 2021. aasta seisuga kuuluvad Läti (üheksa referendumit pärast taasiseseisvumist 1991. aastal) ning Holland (kolm referendumit alates 1990. aastast) esimesse kategooriasse, samas kui Iirimaa (30 referendumit alates 1990. aastast) ning Šveits (272 referendumit alates 1990. aastast) kuuluvad teise gruppi.
#000846
TABEL 1. Uuringus analüüsitud referendumite kokkuvõte.
#000847
* Kui referendumiettepaneku jaoks oli kogutud 187 378 allkirja, saadeti ettepanek Seimi, kes ettepaneku tagasi lükkas. Sellest tulenevalt pidi korraldama kohustusliku põhiseadusliku referendumi (kui Seim lükkab tagasi põhiseaduse muutmist kavandava ettepaneku, mida toetab rohkem kui üks kümnendik hääleõiguslikest Läti kodanikest, on vaja läbi viia kohustuslik põhiseaduslik referendum) (BNN 2012).
#000848
Referendumite meedias kajastamise uurimiseks on analüüsitud suurima digitaalse lugejaskonnaga väljaande artikleid (lähtuvalt nende iganädalastest vaatamise/lugemise arvudest). Valitud on järgmised väljaanded: 20 Minutes online (Šveits), Delfi.lv (Läti), RTÉ News online (Iirimaa) ja NU.nl (Holland) (Digital News Report 2020, Ekspress Grupp). Vaadeldud on artikleid, mis kajastavad referendumit kuni kaks nädalat pärast selle toimumist. Kahenädalast ajaperioodi saab pidada piisavaks, et mõista valitsevaid referendumijärgseid positsioone kaotajapoole suhtes, kuna valitsevad emotsioonid on kõige tugevamad kohe pärast referendumi toimumist.
#000849
Asjakohaste artiklite leidmiseks viidi läbi kaks analüüsifaasi: esimese faasi käigus otsiti artiklite pealkirjast märksõna „referendum“; teise faasi käigus vaadati järelejäänud artiklite pealkirjad ühekaupa läbi, kuna mõned artiklid võisid küll kajastada referendumiga seotud uudiseid/arvamuslugusid, ent nende pealkirjad ei sisaldanud sõna „referendum“. Kuna uuringu käigus keskenduti välismeedia väljaannetele, tuleb ühe probleemina arvestada võimalikku keelebarjääri: RTÉ News online on küll inglise keeles, ent teised veebilehed (20 Minutes online, Delfi.lv ja NU.nl) on kohalikes keeltes (vastavalt saksa/prantsuse, läti ja hollandi keeles). Uuringus kasutati automaatseid tõlke­programme ning Šveitsi juhtumi puhul analüüsiti ka rahvusvaheliste väljaannete artikleid, kuna selle referendumi osas oli kodune meediakajastus küllaltki napp.
#000850
TABEL 2. Analüüsitud referendumite osalusprotsendid ning tulemused.
#000851
* Lävend tähistab seda, mitu protsenti hääleõiguslikust valijaskonnast pidi referendumist osa võtma, selleks et referendumi tulemused oleksid kehtivad.
#000852
Läti 2012. aasta põhiseaduslik referendum
#000853
Läti põhiseaduslik referendum vene keele ametliku staatuse kohta toimus 18. veebruaril 2012. aastal. Tegu oli üheksanda referendumiga pärast iseseisvuse taastamist 1991. aastal (kaasa arvatud 1991. aastal toimunud Läti iseseisvuse ja demokraatia referendum). Ettepaneku eesmärk oli muuta vene keel Läti Vabariigi teiseks riigikeeleks ning sisse viia vastavad põhiseaduslikud muudatused. Referendumi küsimus oli sõnastatud järgmiselt: „Kas toetate eelnõu „Läti Vabariigi põhiseaduse muutmine“, mis sätestaks vene keele positsiooni teise riigikeelena?“, vastusevariandid olid vastavalt „Poolt“ ja „Vastu“ (Central Election Commission 2012). 71,1 protsenti hääleõiguslikust valijaskonnast võttis referendumist osa, 24,9 protsenti neist hääletasid poolt ja 74,8 protsenti hääletasid vastu, 0,3 protsenti sedelitest olid kehtetud (ibid.).
#000854
Lätis on võimalik läbi viia kahte eri tüüpi referendumeid: esimest tüüpi referendumit saab algatada seadusandlik enamus, teist tüüpi referendumit saavad algatada kodanikud (Hollander 2019, 93). Kõik referendumid Lätis on seaduslikult siduvad (Badovskis et al. 2017, 194). Kohustuslikele referendumitele on kehtestatud kvooruminõue: Seim peab vastu võtma eelnõu, kui rohkem kui pool hääleõiguslikust valijaskonnast on referendumil hääletanud selle eelnõu poolt (Ratto Trabucco 2020, 753). Fabio Ratto Trabucco (ibid., 779) on väitnud, et lätlased võiksid kasutada rohkem referendumeid kui otsedemokraatia instrumente, ent referendumi läbiviimise protseduurid on muudetud liiga keeruliseks (referendumid nõuavad kõrget osalusprotsenti, mõningate küsimuste üle ei tohi otsustada referendumil jne).
#000855
Selleks, et analüüsida 2012. aasta kakskeelsuse referendumi kajastamist meedias, valiti Delfi.lv kui uudisteportaal, millel oli kõige suurem digitaalne lugejaskond. Valimi moodustasid 35 referendumiteemalist artiklit, mis olid kirjutatud ajavahemikus 19.02–04.03.2012 (31 artiklit olid kirjutatud esimese referendumijärgse nädala jooksul ning 4 artiklit olid kirjutatud teise referendumijärgse nädala jooksul). 11 artiklit mainisid neid, kes hääletasid referendumil poolt ehk kes moodustasid vastava referendumi kaotajapoole. Mitmed artiklid väljendasid kohaliku venekeelse vähemuse seisukohti ja Vene Föderatsiooni presidendi ja ministrite (nii Vene Föderatsiooni president Vladimir Putin kui ka Vene Föderatsiooni välisministeerium kritiseerisid referendumi tulemusi ning avaldasid muret võimaliku tulemuste võltsimise osas) ametlikke avaldusi (Delfi 2012a). Mõnes artiklis oli välja toodud paari Seimi koalitsiooniliikme soovitus muuta referendumite korraldamise reeglid karmimaks, samas kui Euroopa Parlamendi liige Roberts Zile väitis, et referendumeid peaks korraldama ainult erandlikel juhtudel (Delfi 2012b).
#000856
Šveitsi 2020. aasta immigratsiooni piiramise referendum
#000857
Laurence Moreli loodud tüpoloogia järgi on Šveits ainulaadne tänu sagedasele referendumite kasutamisele, olles eraldiseisev poolotsedemokraatia. 2020. aastal korraldas Šveits üheksa referendumit, nendest üks keskendus immigratsiooni piiramise teemale (vastav referendum viidi läbi 27. septembril 2020. aastal). Referendumis osales 59,5 protsenti hääleõiguslikust valijaskonnast, neist 38,3 protsenti hääletasid immigratsiooni piiramise poolt ning 61,7 protsenti hääletasid ettepaneku vastu (Federal Council 2021). Šveitsis on referendumid tavapärased seadusandlikud protseduurid ning need moodustavad osa igapäevasest poliitilisest elust. Šveitsis on kahte tüüpi referendumeid: valikulised (neid referendumeid võib algatada juhul, kui ettepaneku on allkirjastanud 50 000 kodanikku) ja kohustuslikud (mõningate spetsiifiliste küsimuste korral, nagu näiteks põhiseaduse muutmine ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse astumine).
#000858
Šveitsi suurimaks digitaalseks meediaväljaandeks on 20 Minutes online (prantsuse keeles) (Digital News Report 2020). Veebilehelt valiti analüüsimiseks artiklid, mis olid avaldatud ajavahemikus 28.09–12.10.2020. 20 Minutes online oli avaldanud ainult ühe artikli seoses immigratsioonireferendumiga sellel perioodil: artikkel andis objektiivse lühiülevaate referendumi tulemustest ega väljendanud ei võitjate ega kaotajate vaateid. Mitmed rahvusvahelised meediaväljaanded nagu BBC News, The Guardian ja Deutsche Welle olid avaldanud referendumi tulemuste kohta artikleid 27. septembril 2020. aastal (referendumi toimumise päeval). BBC Newsi ja The Guardiani artiklites tsiteeriti Marco Chiesat (parempoolse Šveitsi Rahvaerakonna esimeest, kes toetas ettepanekut immigratsiooni piirata), esindades seega referendumi kaotajapoolt (Henley 2020, BBC News 2020).
#000859
Iirimaa 2018. aasta abordi legaliseerimise referendum
#000860
Iirimaa on üks Euroopa riikidest, kes kasutab referendumeid regulaarselt (alates 1990. aastast on Iirimaal olnud 30 referendumit). Iirimaal kasutatakse kahte eri tüüpi referendumit: põhiseaduslik referendum – ainus võimalus muuta riigi põhiseadust on referendumi korraldamine – ning korraline referendum, mis ei ole seotud põhiseaduse muutmisega (Citizens Information). 25. mail 2018. aastal korraldati Iirimaal referendum seoses abordi legaliseerimise küsimusega. Referendumis osalemise protsent oli 64,1, abordi seadustamise ettepanekut toetas 66,4 protsenti osalejatest ning 33,6 protsenti hääletajatest olid selle vastu (The Irish Times 2018).
#000861
Iirimaa 2018. aasta abordi legaliseerimise referendumi plakatid.
#000862
Uuringus kasutati artikleid, mida oli avaldanud riigi suurim digitaalne meediaväljaanne RTÉ News online (Digital News Report 2020). Analüüsitud artiklid olid avaldatud ajavahemikus 26.05–09.06.2018. Selle perioodi jooksul oli referendumist kirjutatud 18 artiklit. Enamik nendest artiklitest kujutasid referendumi tulemusi positiivses valguses, ainult kaks artiklit esindasid kaotajapoole vaateid, tsiteerides kahte katoliku juhti, Diarmuid Martinit ning ülempiiskop Eamon Martinit, kes olid mõlemad kriitilised referendumi tulemuste suhtes (Little 2018a; Little 2018b).
#000864
Hollandi 2018. aasta luure- ja turvateenistuse akti referendum
#000865
Alates 1990. aastast on Hollandis läbi viidud kolm referendumit: 2005. aasta Euroopa põhiseaduse referendum, 2016. aasta Ukraina ja Euroopa Liidu vahelise assotsiatsioonilepingu referendum ja 2018. aasta luure- ja turvateenistuse akti referendum. Viimane referendum toimus 21. märtsil 2018. aastal ning käsitles Hollandi parlamendi algatatud eelnõu, mille vastuvõtmisel oleksid suurenenud luureasutuste volitused. Referendumi läbiviimise ettepaneku tegid kodanikud ning referendumil küsiti, kas hääletaja toetab eelnõud („Jah“) või mitte („Ei“). Referendumil osales 51,5 protsenti hääleõiguslikust valijaskonnast (referendumitulemuste kehtivaks tunnistamise tingimuseks oli, et vähemalt 30 protsenti hääleõiguslikest kodanikest osaleksid), neist 46,5 protsenti hääletasid „Jah“, 49,4 protsenti hääletasid „Ei“ ning 4,1 protsenti häältest olid kehtetud või tühjad (Kiesraad 2018).
#000866
Hollandi seadusandluse raamistikus puuduvad kindlad tingimused nõuandvate referendumite läbiviimiseks. Aastatel 2015 kuni 2018 olid vastavad nõudmised kirjas Nõuandvate Referendumite Aktis, ent see seadus tühistati 2018. aastal (NL Times 2018). Pärast kahe nõuandva referendumi läbiviimist (2016. aasta Ukraina ja Euroopa Liidu vahelise assotsiatsioonilepingu referendum ning 2018. aasta luure- ja turvateenistuse akti referendum), tundsid mitmed poliitikud, et nõuandvad referendumid „õõnestavad Hollandi esindusdemokraatia toimimise aluseid“ ning seetõttu hääletasid nii Hollandi parlament kui ka senat 2018. aastal nõuandvate referendumite tühistamise poolt (ibid.).
#000867
2018. aasta luure- ja turvateenistuse akti referendumi meedias kajastamise analüüsimiseks valiti NU.nl kui Hollandi suurim veebiväljaanne (Digital News Report 2020). Analüüsitud artiklid langesid ajavahemikku 22.03–05.04.2018. Selle perioodi vältel oli kirjutatud 21 artiklit, millest neli artiklit mainisid kaotajapoole vaateid (need, kes hääletasid referendumil eelnõu vastuvõtmise poolt). Neli artiklit, mis mainisid kaotajate seisukohti, keskendusid peamiselt parlamenti kuuluvatele erakondadele (Vabaduse ja Demokraatia Rahvapartei, Kristlik-Demokraatlik Üleskutse ning ChristenUnie), kes toetasid eelnõud. Artiklites ei olnud kordagi kajastatud nende kodanike seisukohti, kes hääletasid samuti eelnõu poolt.
#000868
Võrreldes omavahel nelja erinevat riiklikku referendumit, selgub, et teatud olukordades võib meedia võimendada referendumijärgselt tekkivat võitjate ja kaotajate vahelist lõhet. Suuremat polariseerumist võitjate ja kaotajate vahel oli eelkõige näha Läti 2012. aasta põhiseadusliku referendumi puhul, kus lausa 11 artiklit 35st mainisid referendumi kaotajapoolt. Tegu oli Lätis laialdast avalikku arutelu tekitanud teemaga, mistõttu võib referendumi ulatuslikku meediakajastust pidada iseenesestmõistetavaks. Erinevalt Läti juhtumist on kaotajate poolt vähem kajastatud Iirimaa, Šveitsi ning Hollandi referendumite puhul. Ka Iirimaa abordi legaliseerimise teemaline referendum oli poleemiline, ent siinkohal oli kaotajate poolelt avaldatud vaid kahe esindaja arvamus.
#000869
Referendumite meediakajastuse võrdlemisel tõusis erandina esile Šveits, kuna sealse 2020. aasta immigratsiooni piirava referendumi kohta oli kohalikus meedias avaldatud vaid üks artikkel, mis kirjeldas ainult referendumi tulemusi, ent mitte võitjate ega kaotajate emotsioone. Kuna referendumeid kasutatakse Šveitsis regulaarselt, on ka referendumi vähene kajastamine meedias ootuspärane. See-eest said nii Šveitsi kui ka Läti referendum laialdast vastukaja välisriikide meediavälja­annetes, samas kui Hollandi 2018. aasta luure- ja turvateenistuse akti referendumi kaotajate kajastamine nii kohalikus kui ka rahvusvahelises meedias oli küllaltki kitsas.
#000870
Kõigi nelja juhtumi puhul on näha, et kaotajapoole esindajatena on meedias kajastatud peamiselt eliiti, Šveitsi, Läti ja Hollandi puhul poliitilist eliiti ning Iirimaa puhul religioosset eliiti. Tavakodanike arvamusi on käsitletud vaid Läti 2012. aasta põhiseaduslikku referendumit kirjeldavates artiklites. Nii Läti kui ka Hollandi juhtumite puhul on mitmed poliitikud avaldanud vastumeelsust referendumi kui poliitilise instrumendi suhtes, päädides Hollandis sellega, et pärast 2018. aasta referendumit ei toetatud poliitiliselt enam nõuandvate referendumite läbiviimist ning vastav seadusandlus lausa tühistati.
#000871
Kuigi referendumit peetakse tihti üheks efektiivsemaks otsedemokraatia instrumendiks, tänu millele saavad kodanikud teostada oma seadusandlikku võimu, võivad referendumid tekitada lõhe võitjate ning kaotajate vahele ning suurendada ühiskondlikku polarisatsiooni, kuna enamasti on referendumi küsimustel kaks selget vastusevarianti: „Jah“ või „Ei“. Oma osa taolisel ühiskondlikul radikaliseerumisel on ka meediaväljaannetel, kes võivad võitjate ja kaotajate vahelist lõhet kas vähendada või suurendada.
#000872
Kokkuvõtvalt saab öelda, et kuigi kaotajapool võib leida meedias väiksemat kajastamist kui võitjad, kirjeldatakse kaotajate emotsioone laialdast avalikku arutelu tekitanud referendumite puhul siiski sageli. Meedial on seega oluline roll referendumijärgsete tunnete kujundamisel ning referendumi kui olulise poliitilise instrumendi positsiooni säilitamisel.
#000873
Teie arvamus on meile oluline, jagage seda meiega!Nimi*E-post*
Annan Riigikogu Kantseleile nõusoleku oma isikuandmete töötlemiseks.
Teie isikuandmed on kaitstud. Loe lähemalt
#000876
Teie arvamus on meile oluline, jagage seda meiega!
#000877