UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Ukraina sõja taustal on taas kerkinud küsimusi Venemaa nii-öelda ajaloolisest määratusest. Et kas ta ongi määratud olema igavesti agressor ning kas demokraatia ongi Venemaa elanike jaoks täiesti võõras värk. Vikerraadio saatesarjas "Harri Tiido taustajutud" jätkub Venemaa analüüsimine.
#000004
Olles aastakümneid lugenud Venemaa-teemalisi kirjutisi, kaldun olema pessimist. Vene inimese jaoks näikse olevat väga vastuvõetav režiim, mis on küll kõvakäeline, kuid samal ajal tagab mingi rahu ja stabiilsuse.
#000005
See nähtub tegelikult avaliku arvamuse uurimustest, kus kõige igatsusväärsemaks on kujunenud Brežnevi aeg. Stagnatsioon, vaesus, kuid ka stabiilsus. Valmisolek, või isegi igatsus autoritaarse korra järele on silma torganud isegi ajalõikudel, mida oleme harjunud pidama demokratiseerumise algeteks.
#000006
Peterburi Euroopa Ülikooli ja Helsingi Ülikooli professor Vladimir Gelman meenutab aasta alguses ilmunud raamatus oma tööintervjuud Anatoli Sobtšaki juures. Kui Gelman märkis Sobtšakile, et tolle nägemus linna juhtimisest on koopia nõukogudeaegsest haldusest, siis vastanud Sobtšak, et "meie oleme nüüd võimul ja see ongi demokraatia".
#000007
Raamatu pealkiri on "Autoritaarne Venemaa. Põgenemine vabaduse eest ehk miks demokraatia meil ei juurdu" (Владимир Гелман, "Авторитарная Россия. Бегство от свободы, или почемы у нас не приживается демократия", 2022).
#000008
Seal on muide ka huvitav seik, et Sobtšaki sekretär oli tol ajal keegi Dmitri Medvedev, kes Gelmani sõnul on praeguseni jäänud eestoas istuvaks käsutäitjaks. Kuid Medvedev ei ole isegi autoritaarse režiimi näidis, ta on pigem eikeegi.
#000009
Autoritaarsete režiimide maailma jagades leiab Gelman, et Venemaa kuulub ilmselt Ida-Euroopas ja nõukajärgses ruumis tekkinud isikustatud autokraatiate kilda. See tähendab, et võim on ühe liidri ja tema lähikonna käes. Taoliste režiimide jaoks tulenevad riskid mitte niivõrd massidest, kes on kontrolli all, kuivõrd eliidist, kes võib kasutada paleepöördeid või muud sellist liidri kõrvaldamiseks.
#000010
Autokraatia on viimasel ajal üldiselt olnud tõusulainel, samal ajal kui demokraatia areng on olnud miinusmärgiga. Eks need vaidlused demokraatia üle ole käinud aastakümneid. Demokraatia kritiseerijad märgivad õigustatult, et vabad valimised ei pruugi alati anda head tulemust.
#000012
Seda on ju ka Eestis näha. Maailmas mõned riigid levitanud seisukohta, et tark ja õiglane autokraat on parem kui demokraatlikult valitud juhid. Demokraatia kaitsjad väidavad vastu, et ühiskonna optimaalne korraldus ei pea tähendama parimate poliitikute võimuletulekut. Vaid seda, et halvimad ei saaks võtta võimu.
#000013
Demokraatia ei taga, et inimesed hakkavad paremini elama. Demokraatia vaid vähendab riske, et inimesed peaksid hakkama korrumpeerunud autokraatia tingimustes kannatama omavalitsejate võimu.
#000014
Pessimistid kalduvad otsima põhjuseid vene ajaloost ja kultuurist. Vene poliitilist süsteemi nähakse kui kroonilist kaost.Optimistid uurivad majanduse kasvu ja arengut ja näevad autoritaarsust kui ajutist nähtust postsovetlikus keskkonnas.Realistid keskenduvad aga poliitilistele protsessidele, strateegiliste tegijate huvidele ja kavadele võitluses võimu pärast. Nende nägemuses on Vene poliitika kasumiahnete küüniliste jõudude võitlus ja autoritaarsus on tegelikult teadliku tegevuse tulemus.
#000016
"Kõik katsed Venemaale demokraatiat pähe määrida on olnud määratud nurjumisele."
#000017
Keskmine venelane on laialt levinud nägemuses tugeva käe pooldaja, ükskõikne kodanike ja poliitiliste õiguste suhtes, vaenulik eraomandi suhtes ja alati valmis vahetama vabadust odava vorsti ja harjunud korra säilimise vastu. Kõik katsed Venemaale demokraatiat pähe määrida on olnud määratud nurjumisele.
#000018
Venemaa häda näikse Gelmani arvates olevat selles, et massiline poliitiline osalemine ei etendanud poliitikas mingit olulist rolli. Ühiskondlikud protestid lokaliseeritakse kohalikul tasandil.
#000021
Teiseks ei tekkinud Venemaal mingeid ühiskondlikke kokkuleppeid, nagu näiteks omaaegne Poola ümarlaud. Uutel liidritel ei olnud huvi kompromisside vastu. Võideldi nullsumma põhimõttel. Ja kolmandaks, rahvusvaheline mõju poliitilistele protsessidele Venemaal oli tähtsusetu. Kahjuks see ka jääb vähemõjusaks.
#000022
Harri Tiido: vene mõttemaailmast ja rašismist
#000025
Peeter Kaasik: lihtsat vene inimest ei maksa veel lõplikult maha kanda
#000026
Eva Piirimäe: Vene välispoliitika moraalsed argumendid
#000029
Jaak Aaviksoo: sõja valus valgus
#000031
Kalev Stoicescu: millal hakkavad Ukraina ja lääs oma tingimusi esitama?
#000032
Harri Tiido: Venemaa kui seisuste ühiskond
#000033
Priit Rohtmets: Ukraina sõda kui ususõda
#000034
Johann-Christian Põder: Putini agressioonisõda ja rahueetika
#000035
Kaarel Tarand: külmasurm ei kohuta
#000039
Hallar Meybaum: riigi "abipakett" tuli tööstusele halvimal ajal
#000040
Harri Tiido: migratsioon on sama vana kui inimkond
#000042
Kristi Klaas: rohereformid on majanduse konkurentsivõime üks alustala
#000043
Kaspar Viilup: virtuaalreaalsus võib olla tulevik, aga mitte veel
#000046
Keeleminutid. Oma nime all maailma
#000048
Astronoom: virmalisi näeb sageli veel kolm-neli aastat
#000054
"Sevilla habemeajaja" tuuakse lavale eesti keeles
#000056
Maian: muusika on minu jaoks pigem hobi
#000058
Stsenaristide ühendus jõudis Hollywoodis suurte stuudiotega kokkuleppele
#000059