Hüpomagneseemia seos 2. tüübi diabeediga
#000000
Kroonilist magneesiumi defitsiiti seostatakse suurenenud riskiga erinevate haigusseisundite tekkimisel – ateroskleroos, hüpertensioon, südame rütmihäired, insult, muutused lipiidide metabolismis, insuliinresistentsus, 2. tüüpi diabeet, osteoporoos, depressioon ja teised neuropsühhiaatrilised häired. Lisaks sellele võib magneesiumidefitsiit olla üks patofüsioloogilisi linke, mis võib selgitada põletiku ja oksüdatiivse stressi seost vananemisprotsessiga ning paljude vananemisega seotud haigustega. Täna keskendume haigusele, mis puudutab väga paljusid inimesi nii otseselt kui ka kaudselt.
#000002
Diabeediga puutub Eestis igapäevaselt kokku umbes 70 000 inimest ning maailmas üle 400 miljoni inimese. Pöörame erilist tähelepanu 2. tüübi diabeedile, mida teadaolevalt põeb Eestis umbes 65 000 inimest ning arvatakse, et umbes sama palju on inimesi, kes ise veel oma haigusest teadlikud ei ole. Selle haiguse puhul puhul ei tooda kõhunääre piisavalt või üldse insuliini või on selle mõju organismis on puudulik. Insuliin aitab hoida glükoosi ehk veresuhkrut stabiilsena transportides selle ülejääke maksa, lihastesse ja rasvarakkudesse. Magneesium mängib olulist rolli glükoosi ja insuliini ainevahetuses. Hiljutised uuringud on näidanud, et magneesiumi omastamine on pöördvõrdeliselt seotud 2. tüüpi diabeedi esinemissagedusega. See leid viitab sellele, et suurenenud magneesiumirikaste toiduainete tarbimine võib vähendada 2. tüüpi diabeedi riski.
#000003
Kuigi magneesium on väga oluline mineraalaine, on selle piisavust organismis keeruline hinnata, sest lõviosa magneesiumist paikneb rakkudes, pehmetes kudedes ja luudes. Kliinilises meditsiinis on kõige tavalisem test kiire hinnangu andmiseks seotud magneesiumi tasemega seerumis, kuid on oluline teada, et see ei väljenda organismi tegelikku magneesiumi taset, sest seal asub vähem kui 1% kogu keha magneesiumist. Seega on selline analüüs ebausaldusväärne ning sellele infole tuginedes ravi määramine võib hoopis patsiendile kahjulikuks osutuda. Seetõttu tuleks alati teha täpsem magneesiumi analüüs (näiteks RBC test).
#000005
Hüpomagneseemia seos diabeediga on teaduslikult tõestatud
#000006
On tehtud hulgaliselt uuringuid 2. tüüpi diabeediga haigetel magneesiumi mõjust ainevahetusele, eriti süsivesikute ja lipiidide ainevahetusel. Ühe uurimuse eesmärk oli välja selgitada, kas magneesiumi manustamine vähendab diabeedi hilistüsistustest tingitud vaevusi.
Põhirõhk oli asetatud diabeetilisest neuropaatiast tingitud vaevuste (öised krambid, tundlikkusehäired jm) vähendamisele. Uuringus osales 48 diabeedihaiget. Neist 20 patsienti põdesid 1. tüüpi ja 28 1. tüüpi diabeeti. Hb 1Ac (veresuhkur) tase oli 6,9-8,5 mmol/l. Vastavate kaebustega patsiendid võtsid 1-2 päeva 1,6-2 g Mg ööpäevas. Hiljem vähendati annust kuni 400 mg ööpäevas vastavalt patsiendi soole, kaalule, vanusele. Magneesiumikuur kestis 2 nädalat kuni kuu. Patsiente jälgiti kuue kuu jooksul.
Tulemused: 89%-l patsientidest paranes subjektiivne enesetunne. Öised krambid, valud jalgades, piinav külmatunne jm nähud vähenesid või taandusid. Kahel juhul oli märgata neuropaatilise turse vähenemist/taandumist jalgadel.
#000007
Tuginedes paljudele uuringutele saab välja tuua järgmist:
#000008
Kuigi paljud arstid kipuvad magneesiumi tähtsust alahindama, on magneesiumitaseme uurimine diabeedihaigete puhul asjakohane. Inimestel, kel on seerumis magneesiumidefitsiit, on suurenenud oht glükoositolerantsuseks ja/või 2. tüübi diabeedi tekkeks. Magneesiumi tarbimine on välja pakutud ennetava vahendina 2. tüübi diabeedi ja selle metaboolse kontrolli ennetamiseks.
#000010
Kokkuvõttes näib, et magneesiumirikas dieet ja täiendav magneesiumi tarbimine avaldab 2. tüübi diabeediga inimestele kasulikku mõju parandades insuliiniresistentsust, oksüdatiivset stressi ja süsteemset põletikku.
#000011
Hüpomagneseemiani võivad viia näiteks alkoholism, halvasti kontrollitud diabeet, endokriinsed põhjused, neeruhaigused ja ravimite kasutamine, sealhulgas antibiootikumid, kemoteraapilised ravimid ning diureetikumid. Kui kahtlustad, et sul võib olla hüpomagneseemia, tasub oma toidulauale lisada hulgaliselt magneesiumirikkaid toiduaineid ning samuti tasub end turgutada nahakaudse magneesiumiteraapiaga.
#000012