Balti kirikujuhid lubasid edaspidigi üksteiselt õppimas käia
#000000
Täna lõppes 23. – 26. augustini toimunud Balti piiskoppide kohtumine. Lõunanaabrid tulid eeskätt tutvuma meie kogemustega oikumeenilise koostöö vallas, samuti vahetati mõtteid Balti riikide kirikute kogemustest koroonapiirangute tingimustes. Tutvuti ka Haapsalu linna vaatamisväärsustega ja tehti väljasõit Vormsi saarele.
#000001
Balti piiskoppide kohtumisest osavõtjad Haapsalus
#000002
Leedu peapiiskop Mindaugas Sabutis ütles, et eriolukord oli kiriku, nagu ka kogu ühiskonna jaoks hüpe tundmatusse. Riigi majanduselus toimusid suured muudatused, kuid valitsus tuli olukorra ohjamisega hästi toime, leidis Sabutis. Eriolukord pani inimesi kindlasti rohkem mõtlema igavikulistele väärtustele. Praktilisema poole pealt õpiti kasutama veebipõhiseid lahendusi, mis tuli kirikule kindlasti kasuks. Paraku on osa inimesi ka eriolukorra lõppedes jäänud teenistustest kõrvale. Kirik riigilt mingit materiaalset tuge kriisiolukorras saanud ei ole.
#000005
Eriolukorras oli peidus ka õnnistus
#000006
Läti peapiiskop Janis Vanags ütles, et eriolukorra saabudes jagunesid otsustajate arvamused kirikute suhtes kaheks: kas panna kirikud täiesti kinni või vastupidi, hoida lahti. Kuldse keskteena otsustati tervisenõudeid järgides jätta uksed avatuks. Oli neid kogudusi, kes läksid muutunud oludega kaasa ja püüdsid olla aktiivsed internetis, teised jäid passiivseks. Peapiiskop Vanags kirjeldas, et pühapäeviti sai ta ise veebi kaudu osa paljudest teenistustest. Internetis aktiivne, Zoom, erinevad konfessioonid. Kriis mõjutas väga palju perekondi ja pani neile suure surve. Piirangute järgselt on näha, et kriis on kirikus käimise harjumust mõjutanud. Osa inimesi on hakanud jälle kirikus käima, aga mitte kõik.
#000007
Sarnaselt Leedu kirikupeale ütles Vanags, et eriolukorras oli peidus ka õnnistus – see pani paljusid inimesi mõtlema igavikulistele väärtustele, vaimulikke nägema kogudust terves kogukonnas ja ka praktilisemaid teemasid paremini läbi mõtlema. Riik maksis palgatoetust, kui täpsustatud kriteeriumide järgi kirikutele vähem kui teistele asutustele. Summa oli keskmiselt 300 eurot kirikule kuu kohta.
#000008
Eesti valitsus küsis kirikute arvamust
#000009
Peapiiskop Urmas Viilma kirjeldas, et 13. märtsil, kui eriolukord välja kuulutati, oli luterlik kirik Eesti Kirikute Nõukogu liikmena kriisiplaanidesse hästi kaasatud. Eesti Kirikute Nõukogu võttis eriolukorras aktiivse osa, nõustas kirikute teemal valitsust ja sotsiaalministeeriumi ja valitsust tuleb omakorda tunnustada, et seda arvamust küsiti. Kahtlemata on kergem järgida ettekirjutusi, kui oled kiriku esindajana ise olnud osaline otsuste tegemisel. Peale mõne väiksema vahejuhtumi, kus seatud piiranguite vastu eksiti, tulid kogudused kohanemisega hästi toime. Toime tuldi ka kirkikutalituste kohandamisega eriolukorrale vastavaks. Matusetalitused toimusid vabas õhus. Kiriku- ja laulupäev, kus osaleb tuhandeid inimesi, jäi ära, sest kooride ja orkestrite harjutamine polnud võimalik. Sinodid lükati enamasti edasi, kuid ühe praostkonna oma toimus Zoom tarkvara vahendusel.
#000010
Kirikute avamise valmisolekust andsid kirikud märku kellahelinaga, sest erinevalt mitmetest avalikest asutustest ei antud selleks luba, meenutas Viilma. 11. mail naasid kogudused tagasi avalike teenistuste juurde ning on sellest ajast suutnud ohutusreegleid järgida. Kuna veebipõhiste teenistustega olime toime tulnud, siis oli jäänud mulje, et kirikute avamisega pole kiiret. Ettevaatuse põhjus oli, et kirikuskäijate seas on palju vanemaid inimesi. Nõudis eraldi selgitamist, et sakramentide jagamist läbi interneti teha ei saa, nii pole teoloogiliselt õige.
#000011
Viilma lisas, et valitsus on lubanud eraldada kõigi usuliste ühenduste peale toetuseks kaks miljonit eurot. Toetustaotlust tuli riigi esindajatele loomulikult ka põhjendada, ja selleks anti vaid ööpäev aega. Toetussummasid kirikule siiski veel laekunud ei ole.
#000012
Mõned kogudused on öelnud, et neil ei olnud eriolukorra ajal lisakulutusi ja kavatsevad rahast loobuda teiste kasuks, kes kõige enam pihta said. Avalikkus on suhtunud kirikute toetamise plaani mõistvalt. Loodetavasti on märgatud tööd, mida kirikud inimeste toetamiseks on püüdnud teha. Positiivne on ka see, et kirikute toetamiseks on avaldanud valmisolekut ka kohalikud omavalitsused, näiteks Tallinna linn püüab leida raha lisaeelarvest.
#000013
Olulisematest tegevustest loetles Viilma kiriku uut lauluraamatut, mis peaks trükist ilmuma kümnendi keskel. Praegu kasutusel olev lauluraamat anti välja 1991. aastal. Peapiiskop on avalikuks aruteluks tõstatanud kristliku koolihariduse teema – kultuuride paljususes orienteerumiseks on teadmised religioonist igale inimesele vajalikud. Taasiseseisvumise järel on üles ehitatud üle 50 pühakoja. Lisaks mitmele valmivale kirikule on Tartus nüüd värske kirikukeskus Pastoraat. Töötab kristlik hingehoiutelefon.
#000014
Kirikud on seljad kokku pannud
#000015
Külalistele pakkus huvi meie kiriku praktiline kogemus oikumeenilise koostöö vallas. Eesti Evangeelsel Luterlikul Kirikul on pikaajalised konstruktiivsed töösuhted teiste kristlike konfessioonidega, mis on teinud ladusaks ja operatiivseks koostöö riigiasutustega. Tänu partnerlussuhetele on kirik saanud pakkuda inimestele mitmekülgset tuge muu hulgas ka koroona eritingimuste ajal.
#000016
Peapiiskop Urmas Viilma tutvustas lühidalt kristlikke kirikuid ühendava organisatsiooni ajalugu ja tegevuspõhimõtteid: Eesti Kirikute Nõukogu alustas aastal 1989; umbes 20 aastat on sellesse kuulunud 10 konfessiooni. Kirikute esindajatel on võrdsed hääled, iga kord otsitakse konsensust. EKN juurde on moodustatud mitmeid töörühmi ja käivitatud mitmeid programme, nagu raseduskriisi nõustamine peredele, Teeliste Kirikute programm pühakodadega tutvumiseks ja paljud teised.
#000017
Teisipäeval tehti väljasõit Vormsile, kus peeti hommikupalvus ja toimus ringsõit saarel. Tänase päeva programmi mahtusid hommikupalvus Haapsalu Jaani kirikus ja Rannarootsi Muuseumi külastus.
#000020
Läti ja Leedu kirikute esindajatega lepiti kokku, et edaspidi arutatakse kokkusaamistel ka teoloogilisi küsimusi, mille puhul partnerkirikud saavad välja tulla omapoolsete ettepanekutega. Töised kohtumised jätkuvad ka edaspidi kord aastas. Järgmine kirikujuhtide kokkusaamise korraldab Läti luterlik kirik ja see toimub 2021. aasta augusti lõpus Liepajas.
#000021
Viljandi Pauluse kiriku kellatorn saab kullatud kuke
Tänane “Kirikuelu” saade räägib ristirahva ühtsusest
TV7 uues saates saavad lapsed proovile panna oma teadmised Piiblist
Tallinna Jaani kirikus algab uus „Loodud sõna õhtute“ hooaeg
#000022
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000023
"Jõuluaeg koputab meie südamele ja tuletab meelde, et ligimesele head tegemine on iga kristlase ülesanne."
#000025
"Tänulikkus võib olla nii reaktsioon, hoiak kui ka iseloomujoon. See viimane avaldub kestvalt erinevates eluolukordades. Tänulikkus tähendab sooja heasoovlikkuse tunnet ja tegusid, mis seda tunnet väljendavad."
#000026
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000027
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000030
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000032
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000034
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000037
Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
“Vestlusi usuelust”: Gloria, päevapalve ja pühakirjalugemised jumalateenistuses
Jaakobitee rändurid kogunevad sõbrapäeva eel
Vaimulike konverents võttis suuna ühtse peajumalateenistuse korra koostamisele ja kasutuselevõtmisele
#000041