Tartus Vabakunna valimisliidus nime teinud Siim Tuisk ja Gea Kangilaski kandideerivad sotside nimekirjas Riigikokku. Gea parteikuuluvus on omamoodi katse, kas ta tasalülitatakse või mitte. Siim surub pigem ise end erakonnale peale. Riigikogus kavatsevad nad tegeleda soolise võrdõiguslikkuse ja e-residentsuse teemadega.
#000000
Kuidas teie, erakonnakriitilised inimesed, koos Meikariga niimoodi sotsidesse astusite?
#000002
Gea: Erakonnapoliitika vastu olen siiani, kritiseerin edasi. Erakonnaliikmena saab seda täpselt samamoodi teha. Põhimotivatsioon oli ikkagi see, et erakonnapoliitikat ei saa ainult Tartu valimisliidus muuta. Ja kui mul on vähegi võimalik aidata kaasa sellele, et võimuhoobasid pisut sotsiaaldemokraatia kasuks kallutada, siis see on hea. Võim ju korrumpeerib ja kui teatud erakond on väga pikalt võimul olnud... No ma ei ütle ka seda, et fui, Reformierakond kadugu pildilt ära.
#000003
Siim: Vabakund on ainult seda öelnud, et Tartus me ei lähe nendega koalitsiooni. Aga minu jaoks algas protsess sellest, et Jevgeni Ossinovski kutsus mind järjest mingitele kohtumistele. Algul kohtusime kahekesi, hiljem kaasas ta mind ühte ettevalmistamisel strateegiaplaani, mille puhul olid kohal ka ministrid ja erakonna peasekretär. Mõnda aega istusin seal enda arvates nagu must lammas. Tundsin, et jään pigem tagataustale. Kui olin arutellu ideeliselt panustanud, siis tundus loomulik, et aitan hiljem ise ka kaasa.
#000004
Mida teie vanad võitluskaaslased sellest arvavad, et erakonda läksite?
#000005
Gea: Üks osa mõistab hukka, teine ütleb, et teisiti ei oleks kuidagi saanud. On neid, kes on nii põhimõtteliselt sellist tüüpi esindusdemokraatia vastased, et nad ei saakski seda kuidagi pooldada. Erakondlik kuuluvus ei ole sõprussidemete katkemise põhjus. Selleks peaks ikka midagi hirmsat korda saatma. Mul on teiste erakondade liikmete seas ka täitsa häid sõpru.
#000006
Siim: Olles varem mõne teise erakonnaga koos töötanud, oli mul kuidagi lihtsam. Inimesed võtsid mind niigi rohkem poliitilisena. See ei olnud esimene samm ja sotsid olid palju loomulikum käik kui see, mil ma Eerik-Niilese (Krossi – toim.) heaks tööd tegin.
#000007
Gea: Aga selgitama olen pidanud ikka tohutult! Küsitakse neidsamu küsimusi, mida ma Vabakunda tehes sain. Olen öelnud, et näen ennast teatud määral katseisikuna. Kogu aeg räägitakse, et kui inimesed lähevad erakonda, siis nad tasalülitatakse kiiresti. Kui tunnen, et nii juhtub, ei jää see projekt minu jaoks pikaks.
#000008
Siim: Ma kirjutasin suurema osa sotside IT-programmist ja mul on raske öelda, et mind tasalülitatakse. Pigem tunnen, et surun vahepeal enda ideid erakonnale peale kui vastupidi.
#000009
Gea: Eks see pilt on Tallinnast vaadatuna natuke erinev kui Tartust. Ma julgeks siin väikest kriitikat teha küll, et isiklik suhtlus tundub olevat väga oluline. Kui sa suhtled inimestega ja näed neid pidevalt, siis on mõjutamine ka oluliselt lihtsam. Tartus tunnen ma end kuskil provintsis ja perifeerias olevat kui võrrelda Tallinna keskkontoriga. Aga see on ikka igaühe enda vastutus, kui palju ta kogu erakonna poliitikas kaasa räägib. Mina tajun, et kohalikul tasandil olen ikkagi vabakundlane. Paar inimest on mulle ka öelnud, et pean sealt Vabakunnast ära tulema. Aga kuidas ma tulen? Meil on informaalne organisatsioon, meil ei ole liikmesust. Kas ma pean meililistist ära tulema?
#000010
Kui nüüd Eesti erakonnapoliitikast laiemalt rääkida, siis kas te tegelikult valisite neljast halvast kõige vähem halva, millega liituda?
#000011
Gea: No see on ikka ainuvõimalik valik. Palju on küsitud, et miks mitte Vabaerakond. Aga nende maailmavaade on minu jaoks liiga konservatiivne. Mitte et mulle ei meeldiks nende seisukohad, mis puudutavad suuremat osalust ja erakonnapoliitika muutmist, aga paljud neist seisukohtadest on ka sotsidel.
#000012
Siim: Ja kui Eestis olnuks juba madalam künnis, võiks olla mõeldav Vabakunna baasil midagi teistsugust ka teha, aga praegu ei ole mõtet viieprotsendise künnisega uut parteid alustada.
#000015
Siim: Kui vaadata näiteks arutelu immuniteedi ja hiljem psühholoogilise kaitse üle, siis on näha, et teatud inimestel on hoopis teine arusaam sellest, kuidas riik ja esindusdemokraatia peaksid toimima. Ei saa päris öelda, et kohe tulevad vaikiv seadus ja propagandatalitus peale, aga on erinevus nende vahel, kes pooldavad marustelikku liini, ja nende vahel, kes tahaksid teist tüüpi valitsussüsteemi. See ei tähenda ehk põhiseaduse muudatust, vaid pigem suhtumist kaasamisse. Et esindusorganisatsioonidel Riigikogu komisjonides oleks tõesti sõnaõigus.
#000017
Gea: Ma muidugi küsiks, kes need esindusorganisatsioonid on ja kuidas me neid kvalifitseerime. Üha rohkem on inimesi, kes peavad ennast või oma organisatsiooni peaaegu et võrdväärseks riigiga ja arvavadki, et võivad riigi eest kõneleda, kuigi tegelikult on ju alternatiivsed poliitikad ka kogu aeg õhus.
#000018
Siim: Minu tunne „Hartat” kirjutades oli nagu selline... see tunnetus oli nagu urgent või et nüüd praegu peabki midagi tegema, muidu libiseb demokraatia veel rohkem kuhugi kuristikku.
#000019
Gea: No mina näiteks olin suhteliselt kriitiline „Harta” osas, sest mulle tundus, et see oli asi, mis lasi auru välja.
#000020
Kuidas hindaksite läbipaistvust ja liikmete kaasamist erakonna sees?
#000029
Gea: Ma olen hämmastunud, kui palju liikmeid on suhteliselt apaatsed. Nad väljendavad, et see on nende maailmavaade, valivad sotse, aga see on ka kõik.
#000030
Siim: Kui meil ei olnud veel üldse selge, mis meie valimisliidust saab või kuidas see peaks välja nägema, siis parteid tundusid suurte monstrumitena. Kuskil on tuhanded PR-esindajad ja mingid targad inimesed, kes võitlevad tugevalt mingite asjade nimel. Ja kui vaadata iseennast, siis vaid üksikud amatöörid teevad midagi. Ühel hetkel oli vist 10–15 inimest, kes tegutsesid Vabakunna heaks aktiivselt iga päev, ja 30 inimest, kes olid kaudsemalt seotud. Aga kui võrrelda erakonna palgaliste arvu Vabakunna vabatahtlike hulgaga, kelle motivatsioon on oluliselt suurem, siis tegelikult see suurusjärk polegi enam nii väga erinev. Ka erakonnas on nii, et kui sa oled suutnud juba veel paar inimest ära veenda, et see, mida te teha tahate, on õige, siis suhteliselt raske on ühes demokraatlikus süsteemis selle vastu võidelda. Võrreldes Keskerakonna ja ka Reformierakonnaga, kus süsteem on „keelan, käsen, poon ja lasen”, on sotsid kohati isegi ebaefektiivselt detsentraliseeritud.
#000031
Gea: Esimene asi on loomulikult kooseluseaduse rakendussätted, mis on ilmselt vaja vastu võtta. Ma ise võitlesin selle nimel. Ma ütleksin Aare Pilve sõnadega, et üle pika aja oli mul soe tunne.
#000035
Oled sa nõus, et see oli veidi poolik võit?
#000036
Siim: See oli poliitilises mõttes ainus võimalus, kuidas seda teha sai.
#000038
Siim: Palju lihtsam oleks olnud muuta perekonna definitsiooni, aga selle vastu olid isegi reformimeelsed.
#000039
Gea: Ma ütleks, et ega siis poliitikat ei mõjuta ainult need erakonnad, kes on Riigikogus. Ja kui nad praegu sisse ei saa, siis ega nende mõte ei haju.
#000043
Arvate, et neil on motivatsiooni järgmised neli aastat edasi tegutseda?
#000044
Siim: Teistpidi, ega siis Helmete poolt hääletavad inimesed ka ära kao. Muidugi on veel paar päris olulist asja, millega tuleks kohe-kohe tegeleda. Üks nendest on e-residentsus. See on suures osas praegu haip. Mul on näiteks üks sakslasest sõber, kes tegi Eestis firma, aga aruannete esitamine maksu- või statistikaametisse – need teenused ei ole tegelikult välismaalastele kasutatavad. Me ei ole seda probleemi lahendanud. Ja kui me ehitame valmisoleku inglise keeles millegi tegemiseks, siis tekib põhimõtteline küsimus, kas mingid asjad peaks olema ka vene keeles kättesaadavad. Tehnilises mõttes kahe kliki asi.
#000046
Gea: See on minu isiklik motivatsioon ka, et ma lähen ja näitan eeskuju. Naisi peab poliitikasse juurde tulema.
#000051
Gea: Ühiskondlike hoiakutega on vaja tööd teha. Mina näiteks pean pidevalt selgitama, et poliitikas on võimalik osaleda, kasvatades väikest last. Ma ei ole selle tõttu rongaema. Oma erakonnas saab neid hoiakuid murdma hakata. Aga me peame ka seaduste osas mõtlema hakkama, kuidas näiteks vanemahüvitisperioodi rohkem meeste ja naiste vahel jagada.
#000053
Siim, oled kirjutanud, et teeksid Riigikogu komisjonide istungitest veebiülekandeid. Kas see läheks sul tõesti läbi?
#000054
Siim: Ma hea meelega näeks võimalust, et on veebiülekanded. Aga mida kindlasti saab teha, on istungi keskel toimuva Facebookis kommenteerimine.
#000055
Gea: Tegelikult on sellele vähemalt Tartu volikogus tähelepanu juhitud. „Mida sa seal teed, mis aru sa seal annad?” Ma võin ju kirjutada mida tahes, keegi ei saa mind keelata.
#000058
Siim: Riigikogu võib veel otsustada, et tegemist on kõlvatu käitumisega. Aga seni, kuni tegemist ei ole riigisaladusega kaetud asjaga või ei käsitleta kellegi isikuandmeid, ei näe ma põhjust, miks seda ei võiks teha.
#000059
Gea: Minu kogemus on, et inimesed harjuvad ära. Kui sa oled kaamera ees või sind lindistatakse, siis algul sa kontrollid ennast, aga mingil hetkel unustad ikkagi ära.
#000061
Gea: Kui asi läheb seda teed, mida praegune sotside programm ette näeb, siis kodanikuühendustel on palju vabam ligipääs komisjonidele.
#000063
Praegune koalitsioon toob kaasamise hea näitena esile töövõimereformi. Milline on teie hinnang töövõimereformi kaasamisele, kas see läks hästi või mitte?
#000064
Gea: Ei läinud! Aga siin on küsimus, et kelle süül. Võib-olla riik ei kaasanud piisavalt hästi, kaasatud väsisid ära, loobusid ja tegid mingil hetkel otsuse, et vot, nüüd ma lähen ise poliitikasse. Mõtlevad, et hakkavad selle nimel siis uuesti tegutsema, kui Riigikokku saavad. Minu arust nii ei tohiks.
#000065
Millega te SDE programmis üldse nõus ei ole?
#000071
Siim: Ma võtsin kõik need asjad, millega ma üldse nõus ei ole, enamasti välja. Kõige viimane asi, mis jõudis üldkogusse ja sai alles seal välja võetud, oli kassetimaksu kehtestamine kõigile andmekandjatele.
#000072
Siim: Nagu nimigi ütleb, väga vana idee.
#000074
Siim: Näiteks ettevõtlusprogrammis on asju, mida oleks saanud sõnastada kindlasti palju ettevõtjakesksemalt, rääkides temaga sellises keeles, mis aitab tal tunda, et ta on osaline ja riik ei suru talle mingit asja lihtsalt kaela.
#000076
Siim: Alati pead minema välja ja suhtlema inimestega, kes on tegelikult aastakümneid samadel teemadel rääkinud. IT-programmi osa sündiski suuresti sellest, et sain erinevatelt kogu valdkonnaga tegelevatelt inimestelt kommentaare.
#000078
Kui vaadata, kuidas sotsid inimestega kampaaniaperioodil rääkinud on, siis meenuvad surnud kirjanikud... Ma eeldan, et see ei meeldinud teile.
#000079
Gea: No mitte sellisel moel. Idee väärtustada sotside panust Eesti omariikluse tekkes on hea. See on asi, mida väga paljud inimesed ei ole teadvustanud. Aga välja kukkus pisut kohmakalt, isegi häbeneda on mõtet.
#000080
Gea: Nojah, mingid inimesed on selleks tööle võetud ja neid siis usaldatakse, aga prohmakaid ikka juhtub. Mina olen isegi lausa imestunud, et see strateegia sünnib suhteliselt reaalajas. Ilmselt oleks saanud alustada palju varem.
#000082
Siim: Vabakunnas oli meil ühiskirjutamise töögrupp. Kümmekond inimest, kes mingit konkreetset artiklit vaatavad, parandavad, toimetavad, mõtlevad sellega seoses kaasa. See lubas reageerida suhteliselt kiiresti ka teiste erakondade ootamatutele väljaütlemistele kampaania ajal. Üks inimene ehk teab, et ta ei suuda artiklit sellisel tasemel kirjutada, et ta oleks ise rahul, aga kümnekesi koos juba suudetakse. Erakonnas on aga põhimõtteliselt 3–5 inimest mingi teema peal, kelle poole kommunikatsioonitiim pöördub.
#000083
Siim: Kui mul tuleb mingi idee, siis on mind üsna raske peatada. Nad ei saa mind, noh, lahti lasta (naerab). Ma ei karda, et ühtegi poliitilist asja ei tule.
#000085
Neil ei ole kõrgharidust. Kuidas sul ülikoolis läheb?
#000087
Siim: Pean tunnistama, et see on asi, mida Marju (Lauristin – toim.) mulle ette heidab iga kord, kui kokku saame. Olen kolm korda ülikooli sisse astunud. Esimesel korral õppisin psühholoogiat, siis töötasin ja reisisin mööda maailma ringi, siis teist korda õppisin kaks semestrit semiootikat, võtsin põhimõtteliselt ära kõik ained, mis mulle sealt meeldisid, ja kolisin üle ajalukku. Mul on olemas töö, mis on praegu 42 lehekülge pikk, aga see ei ole veel jaanuaris esitatav ja kaitstav. Riigikogu valimisteks veel linnukest kirja ei saa.
#000088
Gea, tegid Tartus ukselt uksele kampaaniat. Ütle, kui kohutav on teada saada, millised su naabrid päriselt on?
#000090
Gea: Naabreid ma ikka tunnen. Üllatus oli ainult see, et mõni inimene, keda vaid põgusalt teadsin, ütles, et ta kogu aeg jälgib mu tegemisi. Minu jaoks on selline kontakt oluline, sest inimesed ütlevad, et vot, mine küsi seda! Ja ma lähen ja küsingi, sest ma ise igat valdkonda ei tea. Nii saan häid ideid ja vihjeid selle kohta, millele tähelepanu juhtida.
#000091
Värskes Müürilehes: intervjuu politoloog Ott Lumiga
#000092
Nende valimiste eel on alati uue ja huvitava otsingul Müürileht lähenenud samast printsiibist lähenevatele valimistele. Kas meil on mingit muutust oodata ja kes seda esindavad? Poliitteemaliste intervjuude prelüüdina ilmub Müürilehe veebruarinumbris pikk usutlus politoloog Ott Lumiga, kes räägib sellest, mida tulevastelt poliitilistelt liidritelt võiks oodata ja mida meile muutuste pähe seni on pakutud.
#000093
Kujutame nüüd ette, et valimised on nagu muusika- või filmifestival. Igal sellisel festivalil on peaesinejad, kuid on ka põnevad uued tulijad. Nendele paneb Müürilehe toimetus tavaliselt festivali eel kõrva peale ja soovitab neid kuulama minna. Tegime valimistega samamoodi.
#000094