Juba varahommikul palaval reedel Tartu Annelinnas töölesõidubussi oodates otsisin varju omal ajal rühmana istutatud ja nüüd kõrgeks sirgunud kaskede ja lehiste segatuka alt. Tihe võra, millest silm kuigivõrd läbi ei suuda tungida, lausa särises ja vilises arvatavasti sadade kuldnokkade häältest. Mis muud kui järjekordne meenutus, et suvi suundub vääramatult sügisesse.
#000001
Ilmast pole muud öelda, kui et on ikka palav olnud küll! Läinud nädalal sündis ridamisi kuumarekordeid. Siin-seal sadanud ka hoovihma ja löönud välku. Kuni laupäevani võisin öelda: „Aga mitte nendes kohtades, kus mina olen olnud.” Laupäeva õhtul tuli Annelinnas siiski paar muljet avaldanud vihmasapsu. Ja kui parajasti Annelinna keskuse Selveris arvet maksin, käis õues selline pauk, et tahes-tahtmata tuli meelde eelmisel päeval armsas Norras juhtunu. Nii hull asi siiski polnud ning poest väljudes sain teha integratsioonitööd: kui esimestelt vastutulijatelt küsisin, mis pauk see küll oli, siis sain selgitada, et „grom” on po-estonskij „kõuemürin”.
#000002
Öösiti ei lase peale palavuse endiselt magada hõbekajakate lõputu lärm, millest võhik sugugi aru ei saa, millal on see neutraalne jutuvada, millal ärevusväljendus või uhkustamine sellega, et kellegi poegi polegi naabripere nahka pannud ja nüüd on need sama suured kui papa-mamma, olgu pealegi lapseriietes ja -häälega.
#000004
Lisatud pilt on tehtud küll hoopis Tallinnas. Kajaka vanalind askeldas kahe pojaga, kui kolmaski neile tasapisi, külg ees, lähedale pressis. Võta sa kinni, oli ta tõesti samas perest või üks ula peale läinud naabrilaps. Kui linnas üks kajakapere tõesti kolm poega nii suureks kasvatada suudab, on see vaenulike naabrite rohkust arvestades ilmselt küllaltki tähelepanuväärne
#000005
Rambe kuum suvepäev Tallinnas Skoone bastionil, mille ajalukku kirjutab sel aastal uue lehekülje Põhuteater
#000007
Tartu ülikooli tundub peale tõhusa sissesaanute loomuse ees ootavat ka kobe kõrvitsasaak. Foto on tehtud Lossi tänava õppehoone ees
#000008
Tuulisevõitu ilm kahandas väga sooja suplusveega Anne kanali kümblushuviliste vennas-(ões-)konna laupäeval suhteliselt kasinaks
#000009
Paar kinnitust südasuvisest lillepillerkaarist Tartu ülikooli botaanikaaias
#000010
Eesti asi, aga jagatud naabritega
#000011
Juulikuu Horisondi kaanelt vaatab vastu isevärki mees, kelle kohta ajaloolane Kalle Kroon küsib, kes ta õigupoolest oli ja mida arvata legendist, mida tema kohta räägitakse. Teataval iselaadsel viisil jagame seda meest oma ajaloost ka naabritega – rootslaste ja lätlastega. Kuigi Kalle Krooni hinnangul suure tõenäosusega ikkagi eestlane, tegi selle mehe 18. sajandi alguse Euroopas tuntuks eeskätt Rootsi kuningas Karl XII, kes ta oma propagandavankri ette rakendas. Tõsi, andes tema nimele mõnikord koguni lätipärase kuju. Legend ise aga räägib sellest, kuidas keegi Ronga Tehvan Rootsi väed Põhjasõja algul Narva lähedal Vene vägede seljataha juhatas. Rootsi kuninglikust raamatukogust on pärit ka pildid, mis seekordset kaant ja kaanelugu illustreerivad.
#000012
Näiteks selgub Riho Paramonovi loos Eesti ühest suuremast rongiõnnetusest „Postirongi number 4 viimane sõit”, et vastukaja sellest jõudis 1924. aastal kiirelt välismaistesse ajalehtedesse, sest rööbastelt maha jooksnud rongis sõitis ka põhjanaabreid, teiste hulgas toonane Tartu ülikooli professor, soome keeleteadlane Lauri Kettunen.
#000014
Folklorist Piret Paali artiklist „Mõni sõna kodumaisest malaariast” saame aga teada, et veel paar sajandit tagasi Eestimaal möllanud halltõbe on Lõuna- ja Ida-Eestis nimetatud Lapimaa haiguseks; selle levitamises ei süüdistatud mitte sääski, vaid Lapi nõidu, kes hingede kujul eestlasi piinamas käivad.
#000015
Horisont jätkab energeetikateemat, peatudes seekord põlevkiviõlil. Indrek Rohtmets viib meid Patagooniasse imetlema juura ajastu kivimetsa. Ene Vainik uurib, kust on pärit „Eestlaste pikk viha”. Kalju Eerme seletab, miks on „Austraalias uputus, Amasoonias põud”. Tiit Kändler jagab mõtteid mineviku ennustamisest, Schrödingeri kassist ja füüsika tulevikust. Jüri Kamenik selgitab, mida arvata lennukite kondensjälgedest. Kuidas on teadus mõjutanud tema elu, selle üle mõtiskleb kirjanik Jaan Kaplinski.
#000017
Tartu ülikool jõudis bioloogias ja biokeemias maailma tippude hulka
#000019
ISI Web of Knowledge’i ESI andmebaasi järgi kuulub Tartu ülikool nüüd ka bioloogias ja biokeemias 1% maailma mõjukaimate teadusasutuste hulka. Seni on TÜ maailma tippude sekka jõudnud seitsmes valdkonnas.
#000020
TÜ molekulaar- ja rakubioloogia instituudi direktori prof. Toivo Maimetsa sõnul on see inimestele, kes aastaid hea seisnud TÜ bioloogiateaduste ja biokeemia arengu eest, meeldiv, ent kaugeltki mitte ootamatu uudis. Tema hinnangul on ülikoolis praeguseks olemas töötingimused, mis ei jää maha tugevatest maailma teaduskeskustest.
#000021
Tartu ülikooli teaduskooli kasvandikud naasid rahvusvahelistelt loodusteaduste olümpiaadidelt medalitega. Kokku tõid Eesti õpilased füüsikas, keemias ja bioloogias koju ühe kulla, viis hõbedat ja kuus pronksi.
#000023
Tavapäraselt olid tipus Aasiast pärit õpilased, absoluutarvestuses esikoha pälvinud Taipei võistleja sai 48,6 punkti, Remmi tulemus (41,3 punkti) on Euroopa riikide õpilaste arvestuses viies.
#000025
Suurepäraselt esinesid ka teised meie füüsikavõistkonna liikmed. Võistkonna noorim Jaan Toots (Tallinna reaalkool, läheb sügisel 11. klassi) pälvis hõbemedali, Andres Jaanson (Pärnu Koidula gümnaasiumi värske lõpetanu), Madis Ollikainen (Gustav Adolfi gümnaasiumi äsjane lõpetanu) ja Kristian Kuppart (Tallinna vanalinna kolleegiumi vilistlane) said kõik pronksmedali. See on Eesti füüsikavõistkonna parim koondtulemus läbi aegade.
#000026
Füüsikaolümpiaadil osales 85 riigi ligi 400 parimat füüsikatundjat.
#000028
22. rahvusvaheline bioloogiaolümpiaad toimus Taiwanil. Osalejaid oli 58 maalt, kokku 227 gümnaasiumide õpilast. Eesti võistkonda kuulusid Anu Ainsaar ja Erik Tamre Tallinna reaalkoolist (mõlemad lähevad sügisel 11. klassi) ning värsked gümnaasiumilõpetanud Uku-Laur Tali (HTG) ja Ando Vaan (Pärnu Koidula gümnaasium). Ka nende tulemus on Eesti noorte seni parem saavutus. Uku-Laur, Anu ja Erik pälvisid hõbemedalid, Andol jäi medalikohast puudu vaid mõni punkt.
#000029
43. rahvusvahelisel keemiaolümpiaadil Türgis Ankaras osalesid 70 riigi neljaliikmelised võistkonnad ja kuus riiki vaatlejatena.
#000030
Äikesemees Richmannile püstitati sünnilinna mälestusmärk
#000033
Edasine elutee viis tulevase teadlase Saksamaale Jena ja Halle ülikooli ning pärast õpingute lõppu asus noor Richmann tööle Peterburis. Vene teaduste akadeemia liikmena, Mihhail Lomonossovi eakaaslase ja sõbrana, uuris Richmann mitut loodusnähtust. Tema sulest ilmus sadakond teadustööd. Eriliselt huvitus Richmann aga atmosfäärielektri uuringutest. Et oma uuringuid fikseerida, leiutas Richmann elektromeetri.
#000036
Samal ajal Ameerikas töötava Benjamin Frankliniga leiutas Richmann Peterburis piksevarda. 6. augustil 1753 õnnestus Richmannil pikseelekter oma maandamata vardaga kinni püüda, ent katse lõppes traagiliselt: teadlane hukkus katse käigus.
#000037
Georg Wilhelm Richmanni võib pidada üheks suurimaks Eestis sirgunud loodusteadlaseks, kelle mälestus väärib korralikku tähistamist, esmajoones sünnilinnas Pärnus.
#000038
Alates 1. augustist on Jõgevamaa mesikäpal puuris elada ohutum
#000039
2009. aastal hüvitati karude tehtud majanduslikku kahju – peamiselt lõhutud mesitarude eest – ligi 10 161 euro, 2010. aastal aga juba 12 846 euro eest.
#000043
Mai lõpust on Emajõe ääres Võidu silla ja Turusilla vahel tegutsenud ehitajad, et teha jõe vasakpoolse kaldanõlva kindlustustöid ning täielikult uuendada kaldaäär.
#000045
Endiselt on kõige rohkem rikkumisi – seekord 779 – kalapüügivaldkonnas. Jäätmekäitlusnõuete vastu on eksitud 108 ja metsaõigusnormide vastu 58 korral. Ülejäänud eksimused jagunevad kümmekonna valdkonna vahel.
#000049
Kokku on trahvitud 643 isikut, sealhulgas 124 juriidilist isikut, kogusummas 108 509 eurot. 22 isikule on määratud hoiatustrahv ning peale selle tehtud 87 suulist hoiatust ja 11 ettekirjutust.
#000051
Kui rikkumiste arv ja trahvide kogusumma on võrreldes eelmise aastaga mõnevõrra väiksem, siis keskmine trahvisumma on suurenenud 139 eurolt 169 euroni.
#000052
Patustustega kaasnenud keskkonnakahju suuruseks hinnati 101 104 eurot, millest enamik ehk 82 373 eurot langeb metsarikkumiste arvele.
#000053
Maakondadest on 2011. aasta esimesel poolel kõige rohkem eksimusi registreeritud Harjumaal (199), millele järgnevad Tartumaa (192) ja Pärnumaa (118).
#000054
Reedest laupäevani Tartus peetud traditsiooniliste hansapäevade keskmes oli muidugi laat, kuhu tänavu olevat korraldajate kinnitusel saabunud rekordiline arv kauplejaid: 520
#000055
Omaette telgis sai vaadata soomlaste – Hyria kolledži, Villa Elfvik loodusmaja, Harakka looduskeskuse ja Helsingi pealinna taaskasutuskeskuse – interaktiivset näitust „Samal ajal kusagil mujal”, mis tutvustab Läänemere keskkonnaprobleeme
#000061
Uudistaja teisest osast leiate rubriigid „Tasu osaleda” ja „Maailmast” ning kommentaari; samuti kordame suvist mõistatust.
#000064