Mikroobid suudavad lagundada merre sattunud naftat
#000005
Rahvusvahelise projekti GRACE raames uurisid teiste hulgas ka eesti teadlased, kuidas naftareostus levib ja kuidas sellest lahti saada, seda eriti külmadel arktilistel alade. Üks neist teadlastest oli Tartu Ülikooli mikrobioloogia professor Jaak Truu VIkerraadio saates "Labor".
#000006
Mida enam kliima soojeneb, seda enam muutuvad põhjas olevad arktilised alad laevatatavaks ning see, omakorda, toob kaasa senisest suurema reostuse riski. Lisaks kaubaveole on kasvanud huvi majandustegevuse vastu Arktikas tervikuna. See tähendab nii nafta puurimist, selle transporti kui ka inimeste varustamist selles piirkonnas.
#000007
Samas on arktiline ökosüsteem väga õrn ning naftareostusele reageerib terve mereelustik, seal hulgas ka mikroorganismid. Viimaste hulgas on aga väike hulk neid, kes on võimelised erinevaid naftaühendeid lagundama ja kasutama neid oma elutegevuses.
#000008
Jaak Truu vaatas selle projekti raames muu hulgas seda, kuidas mõjutab naftareostus merikarbi lõpustel ja seedeelundkonnas elavaid mikroobe, sest see võib kaudselt mõjutada ka peremeesorganismide ellujäämist.
#000009
"Seal on selge mõju. Kui merre satub naftat või naftasaadusi, siis liigiline koosseis muutub merikarpide seedeelundkonnas ja lõpustel," sedastas Jaak Truu. Selle üks põhjus võib olla detergentide naftat lagundavate kemikaalide lisamine. Nii reostus kui puhastusvahendite merevees mõjutavad nii elusorganismides kui ka vabalt merevees elavaid baktereid.
#000010
Pindaktiivsete ainete ehk detergentide lisamise puhul vaidlevad teadlased, kas see toob kaasa bioloogilise nafta lagunemise või mitte. Detergent lagundab naftat küll väiksemateks tükkideks, kuid teatud juhtudel suurendab detergendi lisamine nafta lagunemist, teistel juhtudel jällegi mitte.
#000011
Viimast seletab Truu asjaoluga, et teatud juhtudel on meres ka mikroobe, kes suudavad hoopis lagundada detergenti, nii et tihti on saadud hoopis eksitav tulemus: detergendi lisamisega kasvas teatud naftat lagundavate bakterite hulk, kuid tegelikult oli neid baktereid rohkem, kuna neile hoopis meeldis detergent.
#000012
Naftat lagundavaid detergente on mitmesuguseid. On ka selliseid, mida toodavad bakterid, kuid need on veel väga kallid, mistõttu kasutatakse praegu pigem sünteetilisi pindaktiivseid aineid. Detergent hajutab naftareostust suuremale pindalale, mistõttu seda Läänemeres naftatõrjeks kasutada pole lubatud.
#000013
GRACE'i projekt aga keskendus arktilisele veele, mis tähendab, et vesi on külm ning selles on jääd. Viimane tähendab, et kui nafta satub vette, kinnitub ta jää alumisele küljel või seotakse nafta sisse jää tekke käigus. Jaak Truu koos oma Norra kolleegidega leidis, et kuigi väga aeglaselt, siis siiski laguneb nafta ka jää sees.
#000014
Kõik GRACE'i uuringuga kogutud andmed on aluseks erinevate naftatõrje viiside väljatöötamisel. Näiteks annavad selle uuringu andmed infot, kui kiiresti kaob naftareostus merest bioloogiliste protsesside käigus. Sellist infot varem meil pole olnud.
#000015
Naftareostus kasvatab rannikumuldade liigilist mitmekesisust
#000016
TTÜ teadlased kasutavad liinilaeva abi reostuse tuvastamiseks
#000018
Taaskasutatav käsn hõlbustab naftareostuste likvideerimist
#000019
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000020
Eestis tasub päikest püüda läänest
#000023
Lumepuudus suusakeskustes võib mõjutada maailma kliimapoliitikat
#000026
Tehiskaaslane ja tehismõistus kaardistavad maailma prügi
#000029
Suur ülevaade: kõik, mida peaks teadma orkaanidest
#000030
Teadusuuringud viitavad põhjavee ja allikate olukorra halvenemisele
#000032
Paarikümne aastaga on jää sulamistempo muutunud enam kui poole kiiremaks
#000033
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000034
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000036
Euroopa pääseks jääajast isegi Golfi hoovuse seiskumisel
#000041
Puidu ahju ajamine päästab poliitikud, kuid mitte kliima
#000043
Suur analüüs: kas elektriauto ikka säästab kliimat?
#000044
Miks 27 aastat pärast nõukaaega endiselt Emajõe põhja ei näe?
#000046
ÜRO kliimaraport: võimalus kõige hullema ära hoidmiseks on peaaegu käest kadunud
#000047
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000048
Eesti mudakivi ehk graptoliitargilliit – kas oht või kasulik maavara?
#000049
Kuidas päästa maailma: kuraditosin tõenduspõhist nippi
#000050
Teadlane teab: miks Eesti suvi läheb aina külmemaks ja kas nii jääbki?
#000053
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000055
Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti päästa
#000056