Eesti kurtide kogukonnal on hea meel Teid kutsuda 10. novembril algusega kell 10.00 konverentsile
#000002
Konverentsi eesmärgiks on läbi avaliku konverentsiplatvormi jõuda ideedeni, mis aitaksid leida lahendusi kuulmispuudega inimeste hariduse kättesaadavuse ja ligipääsetavuse probleemide lahendamiseks. Konverentsi kaudu soovitakse algatada edasist arutelu avaliku sektori institutsioonide ja kuulmispuudega inimeste vahel, mille kaudu saab üheskoos jõuda parimate lahendusteni haridusele ligipääsetavuse küsimuste lahendamisel.
#000004
Konverentsist osalemise soovijatel palume registreerida meilitsi johanna.ilumae@ead.ee või ead@ead.ee.
#000006
NB! 11. novembril k.a. toimub Tallinna Heleni Koolis lahtiste uste päev, mille käigus tähistatakse ka EKLVL-i 25. sünnipäeva. Lähem info veebilehel (
#000008
Tallinna Linna abilinnapea Mihhail Kõlvarti tervitussõnad
#000011
Sotsiaalministeeriumi seisukohad ja võimalikud lahendusteed kurtide hariduses
#000017
Kurtide haridus täna, homme, ülehomme
Mailis Reps, riigikogu liige, riigikogu kultuurikomisjoni liige, endine haridusminister
#000021
NB! Päevakavas võib tulla muudatusi.
#000023
Tiit Papp on kurtide kogukonna ja tegemistega olnud tihedalt seotud kurtuse tõttu lapseeast. Samuti on Tiit juhtinud Tallinna ja Harjumaa Kurtide Ühingut 1991. – 2008. aastal. 2008. aastast alates juhib Tiit Eesti Kurtide Liitu.
Kurtide liidu peamisteks prioriteetideks on kujundada Eesti riigis jätkusuutlik, sotsiaalne ja poliitiline elukeskkond, kus kurtidel inimestel on ühiskonna liikmetega võrdsed võimalused inimväärseks eluks ja kommunikatsiooniks, kaitsta kurtide kultuuri, haridust ja viipekeelt.
Tiit Papp on lõpetanud Tallinna kõrgkooli “I Studium” majandusteaduskonna finantsisti-ökonomistina 2000. aastal. Tiit oli õpetanud 2001. – 2012. aastal matemaatikat ja füüsikat kurtidele lastele Tallinna Heleni Koolis (end. Tallinna Kurtide Koolis).
#000026
Regina Paabo on kuulja, kurtide kogukonnaga seotud nii oma päritolu kui ka viipekeeletõlgina (meister-viipekeeletõlk, tase 7). Lõpetanud Tartu Ülikooli, antud magister artium kraad eripedagoogika erialal. Erialaseid teadmisi ja oskusi psühholoogia ja nõustamise alal täiendanud Professionaalse Psühholoogia Erakoolis ja Tallinna Psühhodraama Koolis.
On Eesti Viipekeeletõlkide Kutseühingu asutajaliige ja praegune esimees. Viipekeeletõlgi kutsesüsteemi väljatöötaja ja edasiarendaja Eestis ning viipekeeletõlgi erialaõppe käivitaja Tartu Ülikoolis. Eesti viipekeeletõlkide koolitaja, viipekeele uurija ja esimeste eesti viipekeele sõnastike ja metoodiliste õppevahendite koostaja.
#000029
Anneli Habicht teeb Igapäevast huvikaitsetööd Eesti Puuetega Inimeste Koja (EPIK) tegevjuhina. Ühe omandatud eriala poolest on andragoog, mis tähendab, et nii kaasava kui erihariduse ja elukestva õppe teemad on talle hingelähedased.
Oleme EPIK-s koostamas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni variraportit, millest ühe olulise osa moodustab kurtide ligipääs haridusele. Ta tunnustab, et Eesti Kurtide Liit on just nüüd korraldanud konverentsi "Eesti kurtide haridus teelahkmel". Loodame, et kurtide, spetsialistide ja otsustajate ühine arutelu aitab teadvustada nii kurtide vajadusi kui ka kaitsta kurtide õigusi haridusele.
#000030
Amiolla Piheli emakeel on eesti viipekeel. Amiolla töötas 2012 - 2014 Eesti Kurtide Noorte Organisatsiooni juhatuses. Alates 2015 töötab ta Eesti Kurtide Noorte Organisatsiooni assistendina. EKNO-s tegeleb ta koos juhatusega noorte kurtide igapäevaelu puudutavate teemadega. Muuseas püüavad nad parandada noorte kurtide ligipääsetavust haridusele ning integreerumist tavaühiskonda nii kohalikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.
#000031
Markku Jokinen on alates 2007. aastat Soome Kurtide Liidu (FAD) tegevdirektor, Euroopa Kurtide Liidu (EUD) president ning varasem Maailma Kurtide Föderatsiooni (WFD) president. Ta on tänaseni WFD spetsialist kurtide hariduse, viipekeelte ning kurtide kultuuri asjus.
Lisaks Soomest saadud magistrikraadile on ta ennast täiendanud lingvistikas, psühholingvistikas ja viipekeelte lingvistikas Rochesteri ülikoolis Ameerika Ühendriikides.
Markku on teinud rohkem kui 35 aastat vabatahtlikku tööd erinevates kurtide organisatsioonides nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasemel. Ta on ka Soome inimõiguste delegatsiooni ja selle puuetega inimeste õiguste komitee liige ning osales aktiivselt kurtide õiguste eest seisjana Rahvusvahelise Puuetega Inimeste Liidu poolelt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni loomisel.
#000033
Jaana Aaltonen on magistrikraadiga eripedagoog. Ta õpetab viipekeelseid kurte Soomes, Turu linnas, Hannunniittu koolis. Jaana on olnud õpetaja aastast 1992 ning eripedagoog alates 1998 aastast. Aastatel 2006 - 2010 oli ta asedirektor Turu C.O. Malm koolis ja 1997 - 1998 direktor Helsingi kurtide koolis nimega Folk High School of the Deaf.
Jaana Aaltonen on Soome Kurtide Liidu (FAD) president alates 2014 aastast. Enne presidendiks valituks osutumist oli ta selle organisatsiooni juhatuse liige olnud juba 6 aastat. Jaana on olnud Soome Kurtide Liidu Rahvusvahelise Komitee president juba 7 aastat ning ta kuulub ka Põhjamaade Kurtide Komiteesse.
Jaana on teinud palju vabatahtlikku tööd erinevatel viipekeeli puudutavatel teemadel nii Soomes kui Aafrikas. Jaana õpetab viipekeelt ka viipekeeletõlkidele ning koolitab nende juhendajaid. Tal on suur kogemus erinevate esinemistega nii Soomes kui mujal maailmas.
#000034
Kalle Küttis on sündinud Kohtla-Järvel ja lõpetanud seal keskkooli. Tartu Ülikoolis on omandatud järgmised erialad: geograafia/looduskaitse (1973), koolipsühholoogia (1988) ning koolikorralduse magister (2003).
Töötanud õpetajana, keskkooli direktorina, maakonna haridusjuhina, Viljandi maavanemana.
2009.aasta aprillist töötab ta Haridus- ja Teadusministeeriumis. Algul üld-ja kutsehariduse asekantslerina ja viimased 3 aastat koolivõrgu juhina (asekantsleri õigustes). Tema põhiülesanneteks on juhtida koolivõrgu ümberkorraldamist demograaflistele ja regionaalsetele muutustele vastavaks, üles ehitada riigigümnaasiumide võrk ja juhtida ümberkorraldusi hariduslike erivajadustega laste koolivõrgu kaasaja nõuetele vastavaks muutmiseks.
#000035
Märt Treier (41) on Eesti eetriajakirjanik ja meediakoolitaja, kes on kümmekonna aasta jooksul juhtinud ka arvukalt konverentse ja debatte.
Aastail 2000 - 2009 tegutses ta telekanalis TV3 esmalt uudistereporteri ja -saatejuhina, seejärel juba uudistetoimetuse juhina, juhtides kümne aasta jooksul ka tänugalat Eestimaa Uhkus. Vikerraadioga seob teda juba kakskümmend aastat koostööd. Raadioajakirjanikuna on teda tunnustanud Eesti Emakeeleõpetajate Selts, meedialoengud eraülikoolis EBS tõid talle hooaja 2014 - 2015 tegevuse eest parima külalislektori tiitli. Tunnustus hea partnerluse eest on tulnud ka Maanteeametilt, kellega teda seob viimased kolm aastat tihe koostöö noorte riskikäitumise ennetamisel.
#000037
Pille Vaiksaar on sündinud Võrus, kooliaeg möödus Viljandis, Tartu Ülikoolist sai ta 1981. aastal treeneri- kehalise kasvatuse õpetaja diplomi, hiljem on ta ennast täiendanud sotsiaalvaldkonnas. Töötanud on ta kehalise kasvatuse õpetajana, lasteaia juhatajana ning 15 aastat juhtinud puuetega noortele väga erinevaid teenuseid pakkunud asutust Viljandis.
Aastatel 2012 - 2014 töötas Pille Sotsiaalministeeriumis puuetega laste spetsialistina, alates 2014.aastast töötab ta Haridus- ja Teadusministeeriumis, kus tema ülesandeks on hariduslike erivajadustega õpilaste koolivõrgualase töö korraldamine. Ta peab väga oluliseks koostööd Sotsiaalministeeriumiga eri valdkondade teenuste seostamisel lapse ümber.
#000038
Konverentsi programm eesti keeles 10.11.2016
Conference program in English 10.11.2016
#000040