Eesti ja Rootsi diplomaatilised suhted 100 / 100 år av diplomatiska relationer mellan Estland och Sverige
#000000
Kahepoolsed suhted Eesti ja Rootsi vahel on töised, pragmaatilised ja head. Läbi aastate iseloomustab Eesti-Rootsi kahepoolset suhtlust tihe koostöö ühiste eesmärkide nimel.
#000001
Detsembris 2018 loodi Rootsi valitsuse otsusega Rootsi-Eesti koostööfond, mille näol on tegu Rootsi valitsuse kingitusega Balti riikide iseseisvuse juubeliaasta puhul. Kingitus kujutab endast 10 miljoni Rootsi krooni suurust fondi, mille abil soovitakse süvendada omavahelist koostööd Rootsi ja Eesti vahel. Fondi peamised koostöövaldkonnad on ühiskondlikud teemad, majandus (iduettevõtlus) ja kultuur ning võtmesihtgrupp noored. Sarnased kahepoolsed fondid lõi Rootsi ka teiste Balti riikidega.
#000002
Kahepoolselt on Eesti ja Rootsi vahel sõlmitud kõik olulisemad lepingud:
#000005
Välisriigis hättasattunud Eesti kodanik saab töövälisel ajal helistada välisministeeriumi valveametnikule telefonil (+372) 53 01 9999. Vaata infot välisministeeriumi nõuandelehelt Reisi Targalt
#000011
Rootsi taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. aastal esimeste riikide hulgas ning oli esimene välisriik, kes nimetas taasiseseisvunud Eestisse oma suursaadiku. Rootsi suursaadik Lars Arne Grundberg alustas Tallinnas tööd 29. augustil 1991. Eesti esimene taasiseseisvumise järgne suursaadik Margus Laidre alustas Rootsis tegevust 7. novembril 1991. Eesti suursaadikuks Rootsis on alates 12. septembrist 2022 Toomas Lukk.
#000012
Kui enne teist maailmasõda elas Rootsis vaid mõnisada eestlast, siis 1943-1944 sõja eest põgenenud eestlasi oli II maailmasõja-järgselt Rootsis ligikaudu 20-30 000, uue põlvkonna pealekasvuga 1950-1960 aastatel kasvas see arv veelgi. Eestist Rootsi põgenesid kõik 7000 rannarootslast, kes elasid Eesti saartel ja läänerannikul mitmeid sajandeid. Praegusel hetkel elab Rootsis kokku umbes 10 000 eestlast, enamik neist on koondunud suurematesse linnadesse või nende ümbruskonda.
Sõjajärgsest ajast alates on Eesti kogukond Rootsi ühiskonda sulandumise kõrval aktiivselt tegutsenud mitmete ühingute, seltside, liitude kaudu eestluse alahoidmise ja Eesti tutvustamisega (Rootsi Eestlaste Liit, Eesti Kultuurikoondis, 2006 likvideeritud Eesti Komitee jpt). Kõrgajal on Rootsis kokku tegutsenud ligikaudu 400-500 eestlaste organisatsiooni, praegusel hetkel tegutseb neid saja ringis. Tänaseni ilmub mitu eestikeelset ajakirjanduslikku väljaannet, nende hulgas ajaleht Eesti Päevaleht ja ajakiri Rahvuslik Kontakt. Stockholmis tegutsevad Eesti lasteaed ja ca 200 õpilasega Eesti kool (1.-9. klass). Mitmel pool tegutsevad Eesti Majad, mis on olulisemaid kohti eestluse alahoidmisel ja edasiviimisel Rootsis.
#000014