Uued murrangulised tehnoloogiad pakuvad väikeriikidele eduvõimalusi
#000000
Läti NATO alalise esinduse nõunik
#000001
VIRETS on Läti algatatud projekt, mille eesmärk on reaalajas toimiva virtuaalse simulaatori loomine traumahaige käsitlemise harjutamiseks. Foto: Läti kaitseministeerium
#000002
Viimasel ajal kõneldakse Brüsselis rohkesti uutest murrangulistest tehnoloogiatest (emerging disruptive technologies – EDT), mille arengusse nii Euroopa Liit kui ka NATO panustavad järjest enam.
#000003
Euroopa Liit on asutanud kaitsetööstuse ja kosmose peadirektoraadi, kusjuures Euroopa kaitsefondist (EDF) on võimalik rahastada projekte aastas ligemale ühe miljardi dollari eest. NATOs hakkasid EDTd enam tähelepanu pälvima 2019. aasta paiku, varem polnud tehtud töö strateegilisel tasandil ehk nii märgatav ning sel puudus terav rõhuasetus iduettevõtetele.
#000004
Läti edendab innovatsiooni püsivalt riikliku toega – idufirmade seadus, start-up-viisa, innovatsiooniosa-kute programm, äriinkubaatorid, kiirendusrahastud on kõik aastaid olemas olnud.
#000005
Nüüdseks on NATO heaks kiitnud EDTde teekaardi, mis on üks tähtsamaid NATO 2030 tegevuskava eesmärke. Selle aasta NATO tippkohtumisel jõudsid liitlased kokkuleppele asutada tsiviil- ja sõjalise koostöö soodustamiseks innovatsioonikiirendi DIANA (Defence Innovation Accelerator for the North Atlantic) ning rajada NATO innovatsioonifond, mis võimaldab asjast huvitatud liitlastel toetada idufirmasid, kes töötavad kahesuguse otstarbega EDTde kallal. Fondiga, mille rahastus on järgneval 10–15 aastal miljard eurot, on ühinenud 17 liitlasriiki. See on tugev sõnum, et liitlased soovivad üheskoos tugevdada kaitseinnovatsiooni.
#000006
Investeerimine innovatsiooni, sealhulgas kaitseotstarbelisse ja kahesuguse kasutusega toodete omasse, nõuab aega ja raha, et see paremini toimiks, pealegi ei saa nurjumist kunagi välistada. Lihtne on leida põhjendusi, miks väiksemad Euroopa Liidu ja NATO liikmesmaad oma kesise kaitse-eelarvega, isegi kui see kõigil kolmel Balti riigil küünib üle kahe protsendi sisemajanduse kogutoodangust, ei peaks EDTde või üldse kaitsetööstuse vallas isegi midagi proovima. Kuid neil on palju kaalul: rahvusliku (kaitse)tööstuse tugevus mõjutab riigi kerksust ja seeläbi teisigi tegureid, nagu liitlastega koostegutsemise võimet, tarneahelate turvalisust, tulevikus teravnevaid tööjõu nõudeid, töökohtade loomist ning lihtsalt tõika, et keegi pole nõus teistest maha jääma.
#000007
Mida peaksid väiksed NATO/ELi liikmesriigid tegema, et mitte maha jääda? Esiteks tuleb põhjalikult läbi arutada, miks väikeriik tahab tegeleda uute murranguliste tehnoloogiatega, mis on tema innovatsioonipotentsiaal ja milline on tema ambitsioonitase – kus ta soovib mängus kaasa lüüa ning kus piisaks aktiivse või passiivse turujärelevalve rollist. Selgusest on kasu nii poliitilisel kui ka ülikoolide ja ettevõtete tasemel.
#000008
Eesti ja Läti ettevõtete juhitavad konsortsiumid kuuluvad Euroopa kaitsetööstuse arendamise pro-grammi (EDIDP) kahe viimase taotlusvooru võitjate hulka.
#000009
Lisaks investeeringuile kaitseinnovatsiooni ning valitsuste soovidele võtta osa ELi ja NATO rahastamismehhanismidest on Balti riikides üha enam poliitilisi algatusi ja meetmeid dünaamilise kaitsetööstuse arenguks. Poliitikutest, ametnikest ja ettevõtjatest visionääridel on olemas ambitsioon kuuluda avaramasse Euro-Atlandi EDT-süsteemi.
#000010
Lätil ja Eestil on hulk sarnaseid toetusvahendeid, millega oma kaitsetööstust aidata. Läti edendab innovatsiooni püsivalt riikliku toega – idufirmade seadus, start-up-viisa, innovatsiooniosakute programm, äriinkubaatorid, kiirendusrahastud on kõik aastaid olemas olnud. Kaitseministeeriumil on täiendavaid vahendeid kaitsetööstuse või kahesuguse kasutusega toodete tarvis – grandid magistrantidele, et nad kaaluksid tulevikku kaitsetööstuses, riiklik kaitseinnovatsiooniprogramm ülikoolidele, korrapäraselt toimuvad kaitsetööstuse arenduspäevad (makeathon), innovatsioonigrandid kõrgemate tehnoloogilise valmiduse astmete saavutamiseks, testkeskkond, Euroopa Kaitsefondi nõustamine ning kavatsus teha kaasa NATO innovatsioonikiirendis DIANA ja investeeringute fondis.
#000011
Valdkonnad nagu küberturvalisus, mehitamata platvormid, 5G või virtuaalse/liitreaalsuse rakendused on muutunud pärast Eesti ja Läti juhitavate konsortsiumite edu atraktiivsemaks.
#000012
Kolmest riigist olen kõige uudishimulikum tulemuste üle, mida annab hiljuti Leedus rajatud kaitseinvesteeringute fond – riiklik riskikapitali fond, mis investeerib Leedu idufirmadesse kaitsetööstuses või kahesuguse kasutusega toodete valdkonnas. See on värske lähenemine, mis erineb teistest Balti riikidest.
#000013
Samuti tuleb rõhutada praktilisi tulemusi, mida praegused algatused kaitsetööstusse toovad – Eesti ja Läti ettevõtete juhitavad konsortsiumid kuuluvad Euroopa kaitsetööstuse arendamise programmi (EDIDP) kahe viimase taotlusvooru võitjate hulka vastavalt oma mehitamata sõidukite ja virtuaalse reaalsuse projektidega iMUGS ja VIRETS. Kõik kolm Balti riiki võtsid osa NATO innovatsioonifondi rajamisest. Loomulikult tegutseb iga riik erinevas ulatuses ja erineva tempoga ning saavutab erinevaid tulemusi, ent märgata on tõsist ambitsiooni, et tugevdada kaitseinnovatsiooni süsteemi.
#000014
Ehkki väiksematele riikidele on see inimjõu/spetsialistide leidumise tõttu raske, pakuvad läbimõeldud regionaalne koostöö kaitsetööstuses ja investeeringud algatustesse, mille taga on mitu riiki, võimalust oma uuenduseesmärke teostada. Seda saab teha vaid siis, kui riik pakub piisavat toetust. Ülitähtsad on ettevõtlusest ja ametnikkonnast visionäärid, kes ei karda läbikukkumist. Sama tähtis on tihe ja tugev dialoog erasektori ja ülikoolidega.
#000015
Niši valimisest on abi, et avaramas Euro-Atlandi kaitseinnovatsiooni süsteemis tuntust võita. Valdkonnad nagu küberturvalisus, mehitamata platvormid, 5G või virtuaalse/liitreaalsuse rakendused on muutunud pärast Eesti ja Läti juhitavate konsortsiumite edu atraktiivsemaks. Mõistlik oleks nendes valdkondades investeerimist jätkata, et nišivõimekusi välja arendada.
#000016
Teiseks on tähtis koostöö teiste riigiasutustega, kes vastutavad innovatsiooni ja investeeringute ligimeelitamise eest. Kaitseuuendus ja kaitsetööstus ei saa väiksemates riikides olla üksnes kaitseministeeriumi püüdlus ja huvi.
#000017
Kokkuvõttes annavad Balti riigid head eeskuju, kuna kaitseministeeriumide pingutused ja püüdlused on juba andnud märgatavaid tulemusi.
#000018
Räni päästerõngas: lääneriikide elektroonika Vene sõjamasinate südames
#000019
Hiina viimane võitlus uue maailmakorra kehtestamise nimel
#000021
Aeg lendab kindla eesmärgi poole, kui seda õiges suunas kallutada
#000023
„Tempus fugit“ – aeg lendab –, on tavaks öelda. Kas aja edasiliikumisel on tähendus? Kas aja kulgemisega kaasneb areng? Kas inimesed on aja jooksul moraalselt ja materiaalselt tõusuteel? Või ei oma aja kulg tähendust ja aeg on inimkonna ajaloos lihtsalt silmus või korduste tsükkel...
#000024
Venemaa sissetung Ukrainasse on kaasa toonud Lääne tahte taassünni, kuid ettevaatamatu ja vastutustundetu oleks jätta sõjaga seotud töö pooleli või venima.
#000025
Lähikuudel saavad Soomest ja Rootsist tõenäoliselt NATO 31. ja 32. liige. Millised liitlased nad oleksid ja mida tähendab nende liitumine alliansiga Põhja-Balti piirkonna julgeolekule?
#000028
Kord kuus ülevaade analüüsidest ja kommentaaridest ning Eesti välis- ja julgeolekupoliitikast sinu e-postkasti.
#000029
Diplomaatia mõtestab Eesti välis-, kaitse- ja julgeolekupoliitikat ning aitab sügavamalt mõista maailmas toimuvat.
#000030