Nendele, kes vajavad kursust „Sissejuhatus Tuul Sepa maailma”, võiks öelda järgmist: neljandat põlve teadlane (loomaökoloog), auhindasid murdu, kogemust nii siin- kui ka sealpool lahte. Tema sulest ilmunud raamatute hulgas on nii populaarteaduslikku kirjandust (viimane neist 2021. aasta lõpus kirjastatud „Evolutsioonibioloogi päevik”), üks lastele mõeldud fantaasiaraamat kui ka 2017. aastal ilmunud bridžiõpik. Avalikkusele suunatud autorlus moodustab ainult osa Sepa tegevusest. Ta süda kuulub teadusele. Ja neljast lapsest ning geoloogist abikaasast koosnevale perele.
#000002
Sa kasvasid üles ümbritsetuna teadlastest. Kas tajusid üldse teadusväliseid elualavalikuid võimalikena?
#000006
Õhkkond oli ilmselt küll sellist elualavalikut soodustav. See, et kõik peaksid omandama kõrghariduse ja tegema akadeemilist karjääri, oli baasarusaam. Mu vaarisa oli Tartu Ülikoolis üks esimesi eestikeelseid matemaatikaprofessoreid. Mu vanaisa töötas maaülikoolis professorina põhimõtteliselt samas majas, kus elas minu vaarisa – Tähtveres niinimetatud professorite linnaosas. Isa oli inimgeograaf. Ta uuris peamiselt soome-ugri rahvaid ja seetõttu käis meil külas väga palju teadlasi eri riikidest, näiteks soomlased, Venemaal elavate soome-ugri rahvaste esindajad, külalised Jaapanist. Üheksakümnendatel ei olnud see eriti tavaline, laste jaoks oli see väga põnev ja kindlasti silmaringi laiendav. Nii me õdedega üles kasvasime. Nägime teadusetegemist päris palju kõrvalt. Küllap sealt ikkagi jäi see tunne sisse, et teadusetegemine on põnev detektiivitöö.
#000007
Kas sul on ehk meeles mõni anekdoot või seik, mis ühelt poolt akadeemilises, teisalt sellises mitmekesises keskkonnas üleskasvanuna tundub tagasi vaadates kuidagi märgiline?
#000008
Üheksakümnendatel teadlaste peres kasvades olime me ikka väga vaesed. Vanemad töötasid muuseumides ja peres kasvas neli last. Kui meil käisid külas välismaa teadlased, siis mäletan, kuidas nad meile kingitusi tõid, viisid meid välja pitsat sööma ja Coca-Colat jooma. Selline elukvaliteedi erinevus.
#000009
Kuna ma kasvasin üles Eesti Rahva Muuseumi ja Eesti Kirjandusmuuseumi ruumides ringi joostes, huvitasid mind väga vanad lood, muinasjutud, folkloor ja rahvalaul. Filoloogi pool oli minus ka täiesti olemas. Treffnerisse sisse saades pidin loomulikult valima suuna, milleks osutus loodus, kuna kool on selle poolest tuntud. Minu õpetajateks sattusid ülimalt inspireerivad inimesed. Treffner kaasas sel ajal aktiivselt ülikooli õppejõude ja meile andsid tunde sellised väga karismaatilised teadlased nagu Urmas Kokassaar ja Mati Martin. See eeskuju, see teadmiste sügavus... Õpetajate hulgas on palju neid, kes õpetavad lihtsalt kooliprogrammi, aga kui päris tegevteadlane õpetab keskkoolilast, siis noor tajub vahet. Pärast seda ei olnud mingit kahtlust. Sealtsamast Treffneri loodusklassist tuli meie kursusele tol aastal vist kümmekond inimest.
#000011
Me ju teame, et linnud laulavad. See on nende jaoks oluline ja teised linnud oskavad seda hinnata. Samamoodi on lindude puhul kirjeldatud kunstioskust. Näiteks Austraalias elavad lehtlalinnud ehitavad uhkeid areene, kaunistavad neid lillede või lehtedega, teevad punutisi, mille eesmärk on avaldada kaaslastele muljet ja meelitada ligi vastassugupoolt. Kuna kunstilist eneseväljendust ja loovust esineb ka paljudel teistel liikidel, siis minu jaoks tundub ebaloogiline eeldada, et see on kujunenud inimestel välja mingil muul põhjusel. Kahtlemata on see arenenud inimesel tunduvalt kaugemale juba osaliselt seepärast, et me oleme õppinud nii hästi koostööd tegema, et meil on vaba aega tekkinud. Kindlasti ei kirjuta me raamatuid ega loo muusikat või kunsti puhtalt selleks, et vastassugu ligi meelitada. Need on lihtsalt algpõhjused, mis on andnud meile üldse võime selliseid asju teha.
#000016
Ka inimese käitumises on kujunenud sugulise valiku teel välja tunnused, mis tegelikult halvendavad ellujäämist. Näiteks see, et noorukid teevad väga palju lollusi, seavad oma elu ohtu, hüppavad pea ees vette... Selle kaudu ongi võimalik demonstreerida, kui tugev isend keegi on. See riskialdis käitumine suurendab tõenäosust, et olend saab lihtsalt hukka. Seega on see potentsiaalselt väga kulukas signaal.
#000023
Jah, kindlasti. Ma olen täiesti üllatunud, et kui lähen oma projektiideedega Tartu linnavalitsusse, siis saan sageli jaatava vastuse. Võib-olla neil pole aega, et mulle vastu vaielda. Kui ma ütlesin, et tahaksin Toomemäele lambad tuua, vastasid nad „jajah!”. Juba see, et kuuleme loodusega seotud probleemidest nii palju, näitab, et midagi on muutunud. Võib-olla paarkümmend aastat tagasi ei oleks keegi Haapsalus maha võetud puudest isegi mingit nupukest teinud. Jah, olukord ei ole praegu hea, aga see, et me sellest nii palju kuuleme, on positiivne.
#000033
Minu jaoks on üllatav, kui palju kasu on sellest, kui ma inimestega suhtlen, näiteks lähen konverentsil õhtul baari õlut jooma ja saan seal mõne ajakirja toimetajaga tuttavaks. Selle töö sotsiaalne aspekt mängib teadlaskarjääris suurt rolli, aga samal ajal on enamik teadlasi loomult introvertsed ja see on nende jaoks raske...
#000035
Peaks vaatama, kas teadusandmed toetavad seda või on see lihtsalt mingi stereotüüpne arvamus. Minu isikliku kogemuse põhjal on paljudel väga headel teadlastel suured raskused just sotsiaalse suhtlusega, nii enda väljendamisel kui ka teiste ärakuulamisel. Võib-olla koonduvad heasse teadlasesse kokku sellised tunnused nagu akadeemiline võimekus ja natuke kehvemad sotsiaalsed oskused. Samal ajal saavad teadlased, kes on heade sotsiaalsete oskustega, sellest väga suure eelise, kuna nad oskavad võrgustikke ehitada.
#000037
Teadlased, kes on heade sotsiaalsete oskustega, saavad sellest väga suure eelise, kuna nad oskavad võrgustikke ehitada.
#000039
Erinevus on ka selles, et Teaduste Akadeemia on võtnud endale teadlikult rolli, et nemad ei sekku ühiskonnas akuutsetesse probleemidesse, väldivad poolte valimist ja teravamat arvamuse avaldamist. Samas algatas Teaduste Akadeemia ise Noorte Teaduste Akadeemia asutamise, mis näitab, et vajadus noorte teadlaste pildile toomiseks on olemas. Vajadus nooruse uljuse järele ütelda asju teravalt, välja astuda, korraldada demonstratsioone. Ma arvan, et Noorte Teaduste Akadeemia on leidnud oma koha ühiskonnas.
#000044
Viimase viiekümne aasta jooksul on teaduse positsioon ja roll teatud määral politiseerunud. Kas sa pead enda tehtavat teavitustööd poliitiliseks?
#000045
Kust on tulnud sinu oskus kirjutada keerulistest ideedest arusaadavalt, seletada kontseptsioone inimesele, kes ei tegutse selles valdkonnas?
#000053
Ma arvan, et nagu väga paljud teised oskused, on ka see treenitav. Paljud teadlased ei ole selle oskuse arendamist väärtustanud.
#000054
Just. Oluline on ka see, et inimesed tahavad näha tekstis kirjutajat ennast, tema isikut. Soovitakse midagi tema kohta teada saada, mingisugust tunnet, et ahaa, ta on nagu mina, ta mõtleb samamoodi või samadele asjadele kui mina. Kui sa kirjutad anonüümse populaarteadusliku artikli, siis see mõjub nagu ülikooli reklaamtekst või mingisugune pakendi infoleht. Vaja on osata tajuda, mis inimestel silmad särama paneb.
#000060
Kui inimesed mõtlevad ja muretsevad eluliste asjade pärast, aga neile ei serveerita teaduslikku teadmist söödaval kujul, vaid antakse mingisugune loetamatu telliskivitekst, siis sellega ei haakuta.
#000063
Ma olen oma populaarteaduslikesse tekstidesse päris palju inimesi just nimeliselt sisse toonud, eriti teisi teadlasi, sest mul on tunne, et on oluline näidata, kui ägedad on eesti teadlased ja kui ägedaid asju nad uurivad ja kui targad nad on. Nad vääriksid laiemat tuntust. Kas või see, milline on noore või üldse teadlase elu, kui palju seal on põnevust – kirjutan grandi ja mis sellest nüüd saab, teatud võistluslikkus! Ja välitööd – kuidas mingid asjad välja tulevad või ei tule. Seal on igasugused seiklused peidus. Ma tõesti usun, et see on kasutamata ressurss.
#000064
Mihkel Ernits on vabakutseline fotograaf, lavastaja, etenduskunstnik. Pildistab peamiselt portreesid ja dokumentaalprojekte.
#000071