UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Ehitisregistris andmete uuendamise paanika sai aastanumbri vahetumisega läbi
#000003
Sellest aastast kehtima hakanud nõue kanda kõik ehitised ehitisregistrisse põhjustas trahvihirmus inimeste kõnedelaviini infotelefonidele. Koos aasta vahetumisega lakkas ka kõnedevool, kusjuures trahvihirm oli alusetu.
#000004
Alates sellest aastast peavad kõik ehitised olema kantud ehitisregistrisse (EHR) ning omavalitsustel lasus kohustus need andmed korrastada. See nõue tõi turule uusi teenusepakkujaid, kes hirmutasid inimesi trahvinõudega, kui paberimajandus aastavahetuseks, mil "tõld muutub kõrvitsaks", korda ei saa. Tegelikkuses oli aga säärane hirmutamine alusetu ning riik kedagi trahvima ei tõtta. Mõningane mõju sel registriandmete korrastamisele siiski oli.
#000005
"1. jaanuar 2020 oli selgelt teatud turuosaliste poolt paanika õhutamine inimeste seas. Oleme seda infot ka kodanikele igal võimalikul juhul andnud. Jumal tänatud, et see aeg mööda sai, sest meie kasutajatugi sai pidevalt murelikke kõnesid, nii et vanem inimene oli just validoolipurgi käest ära pannud ja helistas," ütleb majandusministeeriumi (MKM) ehitisregistri tooteomanik ja e-ehituse projektijuht Taavi Jakobson. "Kuumad liinid jahtusid pärast 1. jaanuari maha, näiteks selle aasta jooksul on tulnud vaid üks kõne. Selle üle on tõesti rõõm, sest igal inimesel oli ju mure. Aga iga helistava inimese taga on veel kümme, kes ei helista."
#000006
Jakobson möönab, et ehitisregistri infotelefonile tuli siiski vaid murdosa kõnedest, võrreldes otse kohalikesse omavalitsustesse pöördumistega. Seetõttu koostas EHR ringkirja, mida levitas nii oma kodulehel kui kohalike omavalitsuste vahendusel ka nende lehtedel, et inimesi maha rahustada: mingit trahvipaanikat ei ole.
#000007
Ta möönab, et tegemist on skisofreenilise olukorraga: ühest küljest on riigil hea meel, kui andmekoosseis paraneb, hooned kantakse registrisse ja see omakorda aitab kohalikel omavalitsustel paremini oma investeeringuid planeerida. Näiteks kui mõnda piirkonda lisandub hulgaliselt kortereid, siis on vaja üle vaadata keskkütte- või kanalisatsioonivõrkude võimekus või vajadus. Teisalt aga ei tohi andmete korrastamine toimuda inimeste tervise hinnaga.
#000008
Väärinfo levitajateks, nagu hakkaks riik trahvima elanikke, kes oma enam kui 20-ruutmeetriseid hooneid registrisse ei kanna, olid teenusepakkujad, kes ehitus- ja planeerimisseadustiku uute nõuetega turule tekkisid. Nende nišš on pakkuda bürokraatiaga hädas inimestele paberimajanduse kordaajamise teenust. Seega oli nende huvides inimesed kaasnevate trahvidega ära hirmutada.
#000009
"Kui võtta kasutuslubade protsessi üleüldiselt, siis ei ole riigil sunnimeetmeid. Ja ei peakski olema, et kasutusload võetaks. Riik ei saa öelda kodanikule, et peate ehituse, millega alustasite, tegema lõpuni. Kodanikul võivad olla näiteks rahalised probleemid või muud sarnast," ütleb Jakobson, lisades, et erandiks on tähtajaliselt väljastatud ehituslubadega hooned.
#000010
Jakobson ütleb, et suurt kasutuslubade väljastamise hüpet selle paanikaga siiski ei kaasnenud. Mullu väljastati 18 300 kasutusluba, mis on varasematest aastatest pisut enam. Samal ajal väljastati ehituslube 27 100, mis on võrreldav varasemate aastatega.
#000011
Kui keskmiselt on kasutuslube kaks kolmandikku võrreldes ehituslubadega, siis Tallinnas ja Harjumaal on käärid väiksemad: kasutusload moodustavad üle 80 protsendi ehituslubadest. Mullu olid näitajad vastavalt 8500 kasutus- ja 11 000 ehitusluba. Jakobson põhjendab seda turu aktiivsusega: Harjumaal on kinnisvaratehingute arv võrreldes muu Eestiga palju suurem, sellega aga kaasneb omakorda vajadus eluasemelaenu võtta, kuid pangad nõuavad selleks kasutuslubade olemasolu. Ka see pani inimesi tegutsema.
#000012
"Seega riigil sunnimeetmeid pole, aga turg reguleerib end kenasti ise. Kui soovitakse kinnisvara müüa ja hoonel on kasutusluba olemas, siis see on märk, et on järgitud ehitusnõudeid ja seal on turvaline sees elada," selgitab Jakobson. "Samas pankade puhul oli meil palju probleeme hiljuti, et nõuti kasutuslube hoonetele, millel neid ei saagi olla, näiteks Nõukogude ajal ehitatud hoonetele. Sellist asja nagu kasutusluba polnudki siis olemas, hooned võeti vastu inventariseerimisaktiga."
#000013
Teisalt võib Harjumaa erisust mõjutada ka asjaolu, et seal asub palju suvilaid, millest omakorda suur osa on viimastel aastakümnetel aastaringseteks elamuteks ümber ehitatud või tehtud juurdeehitusi, mis nüüd seadustamist vajasid.
#000014
Kasutusload on nõutud hoonete puhul, mis on ehitatud pärast 1995. aastat. Eriti karmid on aga reeglid pärast 2015. aasta juulit ehitatud hoonetele, mil kehtima hakkas uus ehitusseadustik.
#000015
Jakobson möönab, et uute nõudmistega võidi vinti kohati üle keerata. Tänavu novembris peaks valmima juriidiline analüüs, mis hindab, kas kõik dokumendid, mida kasutusloa taotlejatelt nüüd nõutakse, on igas olukorras põhjendatud või võiks nõudeid kohati leevendada ja lihtsamaks muuta.
#000016
"Praegu jääb mulje, et kohati küsitakse rohkem [dokumente], aga analüüsi tulemusel oskame paremini öelda," lubab Jakobson. "Pikemas plaanis on siis kavas muuta ka ehitusseadustikku, et see oleks arusaadavam nii kodanikule kui ka muutuks kohalikule omavalitsusele mõistlikumaks. Eks tuleb leida mõistlik tasakaal turvalise ehitamise nõuete ja liigsete turupiirangute või kodanikule tekitatava bürokraatia vahel."
#000017
Uus ehitisregister hakkab kasutajatele avanema advendikalendrina
#000018
Renessanssi läbiv ehitisregister võimaldab tulevikku vaadata
#000020
Omavoliline õhksoojuspump toob kinnisvaraomanikule hulga muresid
#000021
Hoonele kasutusloa taotlemata jätmine omanikele trahvi kaasa ei too
#000022
MKM rahustab: ehitisregistri puudulikud andmed trahvi ei too
#000023
Suur ülevaade: kellele, milleks ja mis tingimustel pangad kodulaenu annavad
#000024
Uuring: Tallinnas elab erakordselt palju metsloomi
#000025
Poja lapsendanud Anzelika: ta küsis alguses iga päev, millal turvakodusse tagasi läheb
#000031
Ukraina sõjaväeluure: varsti algab sõja aktiivne faas
#000032
Eesti Laulu finalist Elysa: inimesed vist väga ei taha, et ma tantsin
#000034
Azovstali kaitsjad: Ukraina põgenikule tuleks esitada kolm kontrollküsimust
#000036
Ryanair sulgeb Tallinnast veel seitse lennuliini
#000037
Pangad annavad kodulaenu aastatagusest märksa krõbedama intressiga
#000038
Ukraina luure: riigi pinnal on üle 300 000 Vene sõduri
#000041
Kreml mõistis kuulsa Vene ajakirjaniku tagaselja vangi
#000042
USA süüdistab Venemaad uue START-lepingu rikkumises
#000043
Hollande'i sõnul on Putin radikaalselt ratsionaalne juht
#000044
Neljapäev toob paljudesse kohtadesse õhukese lumekihi
#000045
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000048
Ida-Virumaa suuremate päikesejaamade rajamine vajab kaitseministeeriumi luba
#000054
Rootsi erakondade juhid arutasid peaministri kutsel julgeolekuolukorda
#000057
TÜ kliinikum tahab oma tegevust Tallinnas laiendada
#000058
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000059