Metssigu asendavad huntide toidulaual metskitsed ja hirved
#000001
Aafrika seakatku tõttu murravad hundid igal aastal üha vähem metssigu. Metssigade asemel on nende saakloomad rohkem metskitsed ja punahirved.
#000002
Keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialist Tõnu Talvi räägib Maa Elule, et metssigade vähenedes on tõusnud metskitsede arv ning hundid on metssigade asemel hakanud toituma punahirvedest ja metskitsedest. „Hunt on oportunistlik kiskja ehk ta murrab saaki, mida saab kõige kergemini kätte ja mida on kõige rohkem,” ütleb ta. Huntidel on metsas veel piisavalt saakloomi ja metssigade kadumine huntide toidulaualt kodu- ja taluloomi ei ohusta.
#000003
Kuigi Eestis kariloomade murdmises märkimisväärseid muudatusi toimunud pole, võib aastati suuri erinevusi esineda külade või valdade tasandil. Kodu- ja kariloomade murdmine sõltub Talvi sõnul sellest, kui lihtne on huntidel saaki tabada. Kui loomad ei ole ümbritsetud korraliku taraga, kui puudub karjakaitsekoer või kui inimene pärast murdmist ei sekku, siis võivad hundid jäädagi karja kimbutama.
#000004
Järvamaa jahindusklubi juhatuse esimehe Mati Hõbemäe jutu järgi olid metssead varem huntide meelissaak, sest sead on aeglased ja kergesti jahitavad. Koduloomad on huntidele kõige kergem saak, peale koduloomadele jahivad hundid ka hirvesid ja põtru. Hõbemäe arvates võib huntide kasvav arv suureks probleemiks saada. „Kui huntide arvukus tõuseb ja saakloomade hulk väheneb, siis väga lihtne tuletus on inimesed ja lapsed.”
#000005
Rootsis käib ajaloo suurim hundijaht
#000006
Põdrapull kannab siiani uhkeid sarvi
#000008
Meie ühendusse kuulub enamik Eesti jahimeestest, kes hooldavad ulukeid ja peavad jahti 85% Eesti jahiterritooriumil.
#000009
Ajakiri Eesti Jahimees ilmub alates 2001. aastast. Ta on suunatud Eesti jahimeestele, ning põnevat lugemist leiab ka iga loodusesõber. Ilmub 6 korda aastas.
#000011