„Kristlased usuvad, et inimest luues Jumal “puhus tema ninasse eluhinguse: nõnda sai inimene elavaks hingeks.” (1Ms 2:7), kirjutab err.ee uudisteportaalis avaldatud artiklis peapiiskop Urmas Viilma (pildil) ja märgib: „Eestimaalased, olgu usklikud või mitte, ei erine selle poolest mujal maailmas elavatest liigikaaslastest.“
#000001
„Huvitav, et “Suve” filmis meenub Joosep Tootsile, kes koos kooliõdede ja -vendadega köstrile külas viibisid, just ülalviidatud stseen koolipõlvest. Äsja Venemaalt naasnud noormees tänas magusat nalivkaklaasi tõstes ja toosti öeldes köstrit just selle eest, et ta oli uut põlvkonda õpetanud oma hinge eest hoolt kandma,“ meenutab Viilma kõigile tuttavat raamatut ning küsib praeguse aja koolidele mõeldes: mitmes koolis on meil oma “Julk-Jüri”, kes PISA testide kõrval ka noorte hingehariduse pärast muret tunneb? Kas keegi koolis räägib sellest, et inimesel on surematu hing?
#000003
„Nii nagu Jumala eitamine ei tõesta, et Jumalat ei ole, ei tähenda ka hingede teadlik harimata jätmine, et inimeste hinged hoolt ja hoidmist ei vaja,“ tõdeb Urmas Viilma. Nii ongi tema sõnul viimastel kuudel on koroonapandeemia pannud avalikkust kõnelema teemadel, mis puudutavad just inimeste hingega seotud küsimusi. „Väga paljud inimesed on jäänud oma murede ja probleemidega üksi ja lausa üksildusse. Inimestel on tekkinud viiruse leviku, või ka vaktsineerimisega seotud hirmud ja eksistentsiaalsed küsimused. See kõik süvendab depressiooni, tekitab ärevushäireid ja erinevaid psühholoogilisi probleeme.“
#000004
Peapiiskop tunnustab oma artiklis eelmist ja ka praegust valitsust, nagu ka teadusnõukoda selle eest, et nad on näinud hingede hoidmise juures oma rolli ka Eestimaa kogudustel. „See, et kirikud on võinud avalike jumalateenistuste veebi kolimise kõrval jääda siiski avatuks isiklikeks külastusteks ja palvetamiseks, samuti eraviisilisteks vestlusteks hingehoidjate ja vaimulikega, on paljudele inimestele suureks vaimseks ja hingeliseks toeks,“ kinnitab Viilma, lisades, et hingeline nõustamine ja tugi on kuulunud vaimulike igapäevatöö hulka Piibli päevist alates.
#000005
Temas sõnul aga selle töö väga privaatse ja delikaatse iseloomu tõttu on see tegevus olnud paraku üsna nähtamatu, mistõttu ei osata seda avalikkuses ka hinnata või tähelegi panna. “Sellest ka paljude kirikukaugete inimeste mõistmatus, kui kirikute avatuks jäämist on peetud koroonakriisi tingimustes vajalikuks abinõuks inimeste vaimse toimetuleku tagamisel,“ märgib Viilma ning kirjeldab lähemalt, millist tuge praeguses ajas kirik ja vaimulikkond saab pakkuda.
#000006
Lisaks tööle kogudustes toimub EELK Usuteaduse Instituudi Tartu Teoloogia Akadeemias juba aastaid diakoonia ja hingehoiutöötajate ettevalmistamisel. Igapäevaselt teevad hoolekande- ja diakooniatööd EELK Diakoonia- ja Ühiskonnatöö sihtasutuse ning pere- ja paarinõustamist EELK Perekeskuse üksustes Tartus, Tallinnas, Jõhvis ja Haapsalus. 2019. aasta sügisel Tartus avatud kristlikke organisatsioonide koostöökeskuses “Pastoraat” tegutseb Hingehoiukeskus, kust koordineeritakse hingehoiutööd üle kogu Eesti. Tartu Teoloogia Akadeemia ja sotsiaalministeeriumi haiglate- ja hoolekande kaplanaadi koostöös on avatud ööpäevaringne tasuta hingehoiutelefon 116 123. Oma hingehädadele saab tuge ka veebiplatvormilt sinuabi.ee, kus omapoolset abi osutavad kristliku hingeabi spetsialistidena hingehoidjad, vaimulikud, psühholoogid, psühhoterapeudid, nõustajad ja kaplanid. Mitme koguduse kodulehel, nagu ka EELK kodulehel on loodud eraldi funktsioon vaimulikule anonüümselt kirjutamiseks. Urmas Viilma kinnitab: „Inimesed ei pea oma eksistentsiaalsete või ka praktilise abi kohta käivate küsimustega ja muredega üksi jääma.“
#000007
Loo lõpetuseks tõdeb peapiiskop: „Meil kõigil on hing, mis hing vajab harimist, vajab hoolt ja vajab hoidmist. Selle kõige jaoks annab kirik ja kristlaskond oma panuse. Loodan, et aja kuludes osatakse seda üha rohkem ühiskonnas ka väärtustada ja hinnata. Seni kuni meil on katkise hingega inimesed ei saa me loota ühiskonna tervenemisele.“
#000008
Misjonitöö uurijad: vaimulikud suudavad oma tegevust üha paremini mõtestada
Joel Luhamets: “Jumala eitamise variandid on inimese põgenemine Jumala eest“
Veebisaates jagas muljeid kirikukogult värske juhatuse liige Riivo Sinijärv
#000010
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000013
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000017
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000018
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000021
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000023
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000025
"Tänulikkus võib olla nii reaktsioon, hoiak kui ka iseloomujoon. See viimane avaldub kestvalt erinevates eluolukordades. Tänulikkus tähendab sooja heasoovlikkuse tunnet ja tegusid, mis seda tunnet väljendavad."
#000027
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000028
"Vahel kuuleme, kuidas keegi ütleb kas siis iseenda või kellegi teise kohta, et “mul/tal pole midagi hinge taga”. Enamasti mõeldakse selle all, et pole hetkel materiaalseid võimalusi ja tuleviku jaoks sääste. Olen siis mõelnud,, et see väljend sobib väga hästi iseloomustama ka inimese vaimset olukorda."
#000029
Vaimulike konverents võttis suuna ühtse peajumalateenistuse korra koostamisele ja kasutuselevõtmisele
EELK kirikupäev ja vaimulik laulupidu “Rõõm üle maa” on juba tuleval aastal
Kogudued on oodatud laste- ja noortetöö teemalistele mõttetalgutele
#000030