2019 konverents Hingel ja käel
#000003
2020 Loome selle suve trendi
#000004
Rahvatraditsioone järgiv Mardilaat, millega Tallinnas tehti algust 1997. aastal, on esialgselt plaanitud käsitööde näitusmüügist kujunenud rahvakultuuri suurürituseks, käsitööliidu üheks olulisemaks ettevõtmiseks. See on koht, kus peale rahvusliku käsitöö müümise-ostmise meistrid suhelda ja kogemusi vahetada saavad. Siin elustatakse vanu mardipäevakombeid.
Laadal tegutsevad meistrikojad, kust mitut moodi õpetust ja konsultatsiooni saab. Lastele on avatud meisterdamistoad.
Mardilaadal on kujunenud kindlad traditsioonid, mis püsivad aastast aastasse, kuid iga laat toob ka uusi algatusi. Selle aasta peakülaliseks oli Setomaa. Käsitöö-ööl esines Seto punkansambel TUHKWIZZA. Meie väliskülalised- Alevtina Fedorova ja Ljubov Fedorova tulid laadale Marimaalt. Laura Emilia Vacher on aga Indias elav soomlanna, tema tegeleb pakutrükiga.
#000008
Laadal oli võimalus soetada heategevuslikul eesmärgil müüdavaid Kiri-kotte. Talgute teave
#000009
XXIII Mardilaada rõhk oli käsitööliidu aastateemast johtuvalt ajatutel meistritel ja päritud oskustel.
#000012
Lisaks paljudele meistritele olid töötubadega väljas
#000013
Eve Tiidolepp – viltimine lõiketehnikas. Koordikamber, Monika Hint – Luutöö. Wanakuramuse Nahakamber – nahkesemete valmistamine. Kihnu Maalamba Selts – nahatöötlemine, nahatöö, kõlavöö, nõeltehnika, kedervarre ja vokiga ketramine, püsttelgedel kudumine. Meelis Kihulane – rahvuslik puutöö. PuupARTei – tohutöö, küübid, lusikad, ummiknõud, karjapasunad ja puupillid, korvipunumine, kivivoolimine. Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool – pastelde valmistamine, nahast kärbsepiitsa valmistamine, keraamikatuba, kipsivalu, kangaribadest põhjatähe valmistamine. Viljandi Kultuuriakadeemia – nukkude valmistamine, Muhu vardakottide valmistamine. Peipsimaa Külastuskeskus – demonstratsioonõpitoas näitas Õnne Uus reservtrükki ja indigoga kangaste värvimist.
#000014
Pealaval toimus programm, kus kohe pärast avamist tutvustati uut käsitööalast kirjandust. Sel aastal tutvustasime suurel ekraanil ka meie käsitööpärandi hoidmiseks alustatud lühifilmide projekti. Projekti käigus valmis suvel 15 viieminutilist lühifilmi, millest igaüks tutvustab eri meistrit ja talle omast käsitöötehnikat.
#000015
Reedese käsitöö-öö peakülaliseks oli Riffarrica. Käsitöö-ööl tutvustati Tallinna ja Harjumaa rahvarõivakooli lõputöödena valminud kihelkondlikke rahvarõivaid, üles astusid mardisandid ja stilist Anne Metsise valikul ning Karmen Ongi tantsuansambli saatel esitleti etnomoodi. Reedel tutvustasid ka kutsekoolide käsitööerialad laval oma tegevusi. Eestis on praegu kuus kutsekooli, kus õpetatakse käsitööerialasid.
#000016
liikmesriike ja saime neile pakkuda sisuka programmi. Laupäeval viisime Saku Suurhalli ruumides rahvusvahelise konverentsi „Hingel ja käel“. Selle aasta Mardilaada tähtsündmus oli loomulikult rookrooni ehitamine.
#000018
Meister Urmas Veersalu eestvedamisel ja üle kahekümne vabatahtliku juhendamisel ehitas Mardilaadal krooni ligikaudu 1000 inimest. Tegu on maailma suurima rookrooniga. Jätkasime ka Mardilaada traditsiooniliste tegevustega: mardivaiba kudumise, ühisvaiba tikkimise, rahvarõivaste tutvustamisega, „Uus toode Mardilaadal“ tööde tutvustamise, märgi Tunnustatud Eesti Käsitöö piduliku üleandmisega meistritele, sisuka programmiga laval ja käsitöömeistrite tutvustamisega. Maailma suurima rookrooni ehitamine. Guinessi rekordikatse!
#000019
Parim töötuba – Peipsimaa Külastuskeskus, reservtrüki- ja indigoga kangaste värvimise õpitoad
#000025
Parim toode – Olustvere mõisa kojad, klaasist joogikõrred Keskkonnasõbralik toode
#000026
Kauplemisele lisaks on tähtis osa õpitubadel, kohalikul toidul, rahvamuusikal, esitletakse uudiskirjandust. Laadal on esindustega väljas muuseumid, käsitööd õpetavad koolid, pakutakse rahvarõiva-alast nõustamist.
#000031
Imbi Karu, tootegrupile loodusvärvidega värvitud lõngadest käsitsi kootud kindad ja sokid.
#000033
Anu Sergo, kangastelgedel kootud linasest linikud ja vaibad.
#000034
Katre Arula,“peidunööbitehnikas” valminud tooted: rõivad, kotid, ehted.
#000035
Konkursi Rõõm käsitööst võitjad olid:
#000038
I koht – Tõstamaa Käsitööselts. Tee-ise komplektid, inspireeritud ühe kihelkonna rahvarõivastest: „Lihtsalt“ pajalapp, pajakinnas, laste põll
#000039
Nooda pesulõksukott. Nooda OÜ, autor Mare Kallas. Pesulõksukott on asendamatu abimees maakodus, kus kombeks pestud pesu õuele õhu kätte kuivama riputada.
#000046
Katre kindakirjatehnikas motiiviga ringsallid. Meistrikoda OÜ, autor Katre Arula. Katre autoritehnikas motiividega ringsalli saab kanda mitmel moel: kahekordse sallina, kapuutsina ja pika ühekordse sallina. Katre sallidelt ja kottidelt võib leida sarnaseid mustreid, mistõttu sobivad nad omavahel hästi kokku. Materjaliks on segamaterjal, tooted on valmistatud suures osas tootmisjääkidest.
#000047
Peale kauplemise on esimesest Mardilaadast alates tähtis roll õpitubadel, konsultatsioonidel, rahvamuusikal ja kohalikul toidul.
#000050
Laadal on esindatud muuseumid, käsitööd õpetavad koolid, pakutakse rahvarõivaalast nõustamist.
#000051
Mardilaada maakonnapäeval tutvustas Viljandimaad TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia. Akadeemia tõi esile oma erinevad õpisuunad, tutvustas tudengite ja vilistlaste juhendamisel meistrikodades erinevaid tehnikaid ning võrratut käsitööd.
#000052
Sel korral sai märgi kandmise õiguse: Lembe-Maria Sihvre – tootegrupp „Rahvuslikud tited“.
#000055
Uus toode Mardilaadal 2017 võidutööd olid:
#000056
Kaelaehted „Maagia“, autor Harvi Varkki
#000059
Parim meister – IIDA kursused, Eva Liisa Kriis, töötuba unikaalsetel 100 aastat vanadel žakaar- ja dobby-tüüpi kangastelgedel
#000062
Laata on pidevalt uuendatud, siiski säilitatud kõik, mis hästi toimib. Kauplemisele lisaks on tähtis roll õpitubadel, rahvamuusikal ja kohalikul toidul. Laadal on esindustega väljas muuseumid, käsitööd õpetavad koolid, pakutakse rahvarõiva-alast nõustamist. Sellel aastal taastasime maakonnapäeva ning keskendusime Saare maakonna tutvustamisele – tõime esile Saaremaa ja Muhumaa kaunid rahvarõivad, usinad meistrid ning võrratu käsitöö. Käsitöö-öö ja laupäevase kultuuriprogrammi võtsid enda kanda samuti Saare- ja Muhumaa inimesed.
#000065
sai märgise Eesti maalamba- ja alpakavillast toodetele, 
#000067
sai märgise tooteperekonnale KOE, 
#000068
Masha OÜ, autor Laura Pählapuu 
#000070
Vormsi Käsitöö Selts, autor Marju Tamm 
#000071
Katre Meistrikoda OÜ, autor Katre Arula 
#000072
Viru Käsitöö Salong, autor Kersti Loite 
#000074
Parim väljapanek – Vormsi Käsitöö Selts
#000077
Mardilaada kujundus sai uuendust, Kunstihoones toimunud näitus ornaMENTAALNE valged vaibad kaunistasid uuel moel meie seinu ja tõid saali sära.
#000083
Uue ettevõtmisega tuli Mardilaadal välja Jaago käsitöötalu, kes koostöös Põlva talukohvikuga pidasid laadal toredat TILLUKEst karukohvikut.
Reedene programm oli rannarootsi traditsioonide päralt, siit uus algatus järgnevateks aastateks, tutvustada reedesel päeva ühte paikkonda läbi tantsu, laulu, rahvariiete.
#000084
Aasatateema vill kajastus Mardilaada väljapanekus ja töötubades.
#000088
Võitjaid olid sel korral Tiia Meituse – vilditud ja tikitud saanikindad
#000090
Annika Vaalma – kolm kihnuainelist villast kleiti
#000091
Roosi talu – lambanahat rõivaste komplekt
#000092
Viiskanda OÜ – jõulukrooni stardipakett
#000094
... toimus taas neljal päeval, saades ka seekord täiendust reede õhtusse jäävast käsitöö-ööst.
#000099
Villapai OÜ – kootud ja vanutatud laste õuekombinesoon
#000101
Kodukäsitöö OÜ – rahvuslikus stiilis lasterõivad
#000103
Parim meistrikoda – Lihula Lilltikandi Selts
#000105
Keskne teema oli pastlad. Esitleti Reet Piiri raamatut ”Talurahva jalanõud ehk mida panna jalga, kui seljas on rahvariided”. Meistrikojas võis iga huviline ise pastlaid meisterdada. Maakonnapäeva korraldas Ida-Virumaa.
#000126
Laada keskne huviobjekt oli sall, teema ”Sallist sõbani”. Ühistööna kooti pikka mardisalli. Maakonnapäeva korraldas Viljandimaa.
#000128
Laat oli mahult laululava ruumidest välja kasvanud, abiks võeti suur telk. Läbiv teema oli müts. Ühistööna valmis hiigelsuur mardimüts. Maakonnapäeva sisustas Võrumaa.
#000130
Alguse sai uus traditsioon – maakonna päev. Esimesena sisustas selle Järvamaa. Laada keskne teema oli rahvuslik sokk. Kavas oli võistukudumine ja sokikonkurss. Ühistööna kooti suurt mardisokki.
#000132
Parim boks – Võru käsitööühistu ESI
#000133
Uudsena keskenduti ühele kindlale teemale. Selle aasta teema – eesti rahvuslik kinnas. Ühistööna valmis neli suurt mardikinnast.
#000135
Korraldati esimest korda Eesti käsitöö laulupidu.
#000141
Lähimad sündmused7. veebr. 2023Kampsuni loovõmblemine. KURSUS ON KOMPLEKTEERITUD.8. veebr. 2023Kampsuni loovõmblemine. KURSUS ON KOMPLEKTEERITUD.11. veebr. 2023Volikogu. Pärandihoidja jt tunnustuste jagamine19. veebr. 2023Vurrpuuri valmistamine15. apr. 2023Minu esimesed pastladKõik sündmused
var js, fjs = d.getElementsByTagName(s)[0];
js = d.createElement(s); js.id = id;
#000142
Volikogu. Pärandihoidja jt tunnustuste jagamine
#000143