UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Kes on need "hiired", kes talveks tuppa kolivad?
#000005
Kõik talvisel ajal majadesse tulevad närilised ei ole hiired, mõned neist on näiteks hamsterlased. Autor/allikas: Jaanus Remm
#000006
Eesti looduses elab umbes 20 erinevat loomaliiki, kelle kõigi kohta võib öelda "hiir". Zooloog Jaanus Remm selgitab, kuidas neil vahet teha, ja ütleb mida teha, kui mõni neist külmade ilmade ilmadega tuppa kolib.
#000007
Igal aastal pöördub üks või teine hea sõber minu poole küsimusega hiirtest. Ikka juhtub, et sügise saabudes on väike karvane loom jooksnud üle köögipõranda, seejuures palju elevust tekitanud. Või siis on kevadel metsaservas jalutades silma jäänud lume alt paljaks sulanud möödunud aasta heinakulusse tekkinud tunneleid meenutavate käiguradade võrgustik. Hiired – just, sellised väikesed karvased loomad. Siiski ei ole alati selge, mida selle sõnaga mõeldakse. Laiemas mõttes hiiri on nimelt erinevaid ja mitmed neist ei ole bioloogiliselt sugugi hiirlased. On lihtsalt hiired, uruhiired, unihiired, karihiired, nahkhiired ja teised. Igaüks omamoodi, põnev ja tähelepanuväärne eluvorm, kirjutab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi vanemteadur Jaanus Remm zooloogiablogis Zooloogid 2.0.
#000008
Räägin järgnevalt kahest kõige sagedamini kohatud Eesti hiirest, koduhiirest (Mus musculus) ja leethiirest (Myodes glareolus). Esimene on kõige tüüpilisem hiir, kelle järgi on nimetatud kogu hiirlaste sugukond. See on imetajate klassi kõige suurem sugukond, millesse kuulub rohkem kui 700 Euraasiast, Aafrikast ja Austraaliast pärit liiki. Teine kuulub hamsterlaste hulka. Mõlemad on näriliste seltsi esindajad. Aga närilised ei ole eelnimetatutest karihiired ja nahkhiired.
#000009
Hiirtega levib mitmeid nakkushaiguseid. On siiski leitud, et tõsiste nakkustega nagu katk on seotud eelkõige rotid, mitte koduhiir.
#000010
KoduhiirKoduhiir on ühiseluline loom, kes Eesti oludes elab vaid inimese läheduses. Suvel käib laiemalt ringi, kuid põhjamaa talve elab üle vaid majapidamistes. Koos inimese ja rändrotiga on ta üks maailma kõige laiema levikuga liikidest. Liik on pärit Kagu- ja Lõuna-Aasiast, kust levis umbes 10 000 aastat tagasi, kui tekkis viljakasvatus lääne poole. Hiljem levis koos eurooplastest kolonistidega üle maailma, kõigile mandritele peale Antarktika. Eesti alale jõudis tuhatkond aastat tagasi. Nii on ta loomult lõunapoolsema levikuga. Eesti klimaatilised tingimused ning teiste liikide konkurents on inimasulatest väljas talle liialt karmid.
#000011
Koduhiir on tuntud oma iseloomuliku uriini ja muskusnäärmete eritise leha poolest. Selline hiirelehk on teinekord haistetav uksest sisse astudes majas, mille hiired on asustanud. Koduhiir tegutseb valdavalt öösel ning väldib eredalt valgustatud kohti. Kes on elanud koos hiirtega, teab, kuidas päeval vaikse maja seina vahelt kostab pärast öö saabumist usinat krõbistamist. Niimoodi võib olla raske uinuda.
#000012
Koduhiire peamiseks looduslikuks toiduobjektiks on seemned ja teised viljad. Seetõttu on koduhiir olnud märkimisväärne viljasalvede kahjur. Usun, et tänapäevastes viljasalvedes on võetud kasutusele piisavad meetmed hiirte eemale hoidmiseks. Kodudes ei ütle ta ära ka muust inimese juures saadavast toidust nagu liha, rasv, juust, kartulid, õunad jms. Proovib hammast ka seebi ja plastikust kausi serva peal ning läbipääsuks närib augu põrandaliistusse. Lisaks toidu ja vara rikkumisele on koduhiirt seostatud nakkushaiguste levikuga. On siiski leitud, et tõsiste nakkustega nagu katk on seotud eelkõige rotid, mitte koduhiir. Võimalik, et koduhiire ebameeldivad kaasnähud olid põhjuseks, miks samal ajal tema levila lääne poole laiemisega sai Mesopotaamias metskassist kodukass.
#000013
LeethiirLeethiir on Eesti kõige arvukam imetaja. Meie piirkonna põline asukas, kes levis siia tõenäoliselt umbes 8 000 aastat tagasi. Tema lähemad sugulased on uruhiired, kellega ta sarnaneb suhteliselt ümara pea ja lühikese saba poolest. Erinevalt enamusest hiirtest on leethiir aktiivne kogu ööpäeva jooksul, tegutsedes ka päeva ajal, kuid peamine aktiivsusaeg on hämarikus.Asustab peamiselt leht- ja segametsasid, kuid ka niite. Inimeste kodudesse satub harva. Pesa rajab maa alla urgu, mille vooderdab sambla ja heinaga. Sarnaselt koduhiirega kogub toiduvarusid. Ta on taimtoiduline, sööb pungi, puukoort, juuri, lehti, seemneid ja vilju. Ise on ta sagedaseks, vahel isegi peamiseks toiduobjektiks paljudele väikekiskjatele ja röövlindudele. Niisiis on tal tähtis roll looduses, olles võtmeliigiks ökosüsteemi elurikkusele.
#000015
Leethiirega seotud ohtudest tasub mainida, et liik kannab Puumala hantaviirust, mis põhjustab inimesel hemorraagilist palavikku. Samuti on kõrge arvukuse korral peetud teda metsakahjuriks, kuna närib noorte puude võrseid ja juuri. Viimast saab majandusliku kahjuga seostada siiski vaid erakordselt kõrge arvukuse korral. Kuna liigil on palju looduslikke vaenlasi, siis Eesti oludes on selliste populatsiooni puhangute tõenäosus väga madal. Küll aga tasub tähele panna, et läbi selle seose on ka röövloomadel ja -lindudel oma tähtsus ka puidu tootmisele suunitletud metsamajanduses.
#000016
Sarnasused ja erinevusedKuigi koduhiir ja leethiir on suuruselt üsna sarnased on välimuse poolest neil vahet teha lihtne. Koduhiir on pika saba, suurte kõrvade ja terava koonuga, leethiir on lühikese saba, väikeste kõrvade ja tömbi koonuga. Vabalt elavate koduhiirte selg, küljed ja pea on enamasti hallid, vahel kollaka või pruunika varjundiga. Leethiir on iseloomuliku punakaspruuni, pigem tumedapoolse, selja, külgede ja peaga. Kõhupoolelt on mõlemad liigid helehallid või -kollased.
#000017
Eesti looduses elab kokku umbes 20 liiki hiirega sarnaseid loomi.
#000018
Ka laborihiir on päritolult koduhiir. Laborihiirte värvus võib olla valge, must, pruun, laiguline või midagi muud. Kui koduhiir on paljukasutatud katseloomaks meditsiinisuunitlusega teaduslaborites, siis leethiir on mudelorganismiks mitmetes ökoloogilistes uuringutes.
#000019
Kuigi tegu on Eesti kõige tavalisemate metsloomadega, üks metsas, teine kodus, siis nende liikide omavahelisest seosest midagi teada ei ole. Hoolimata sellest tasub neid mõlemat meeles pidada. Koos nendega elab Eesti looduses kokku umbes 20 liiki hiire moodi loomi (nahkhiiri arvestamata). Võrdlus kodu- ja leethiirega võiks olla hea pidepunkt nende tundma õppimiseks.
#000020
Väike juhisLihtne juhis neile, kes tundmatut hiirt kohtavad oleks järgmine. Kui see juhtub toas, on tegemist väga tõenäoliselt koduhiirega. Kui kohtumispaik on õues, majadest eemal, on ligi pooltel juhtudel tegemist leethiirega. Ülejäänud juhtudel on tegu enamasti kaelushiire, juttselg-hiire või niidu-uruhiirega. Nagu öeldud, võib Eesti loodusest leida mitukümmend liiki hiiri. Kui tunned nüüd, et hiired on põnevad, siis otsi välja mõni hea raamat, kust rohkem avastada ning võta uue aasta eesmärgiks leida sõber, kes loomi ja loodust hästi tunneb.
#000022
Kui kohtasid hiirt kodus, siis tuleb nentida, et hiirtega ühe katuse all elamine ei ole hea mõte. Tagajärjeks võib olla rikutud toit, kahjustatud vara ning halvemal juhul nakkushaigused, mis hiirtega levivad. Kui tunned, et hoolid loomadest ja sinu käsi ei tõuse neile liiga tegema, hangi eluspüügilõks, meelita hiir lõksu ja vii kodust kaugele. Vabasta loom ja looda, et ta leiab endale parema koha, kus elada. Kuna koduhiir on loomult teraviljatoiduline, siis vali söödaks leivakuubik, mitte juustuviil. Kui leiad, et Eesti karmi loodusega kohastumata seltsingulise looma vabastamine külmal ajal kohas, kus liigikaaslasi pole on halvem variant, tuleb valida tavapärane hiirte, kui kahjurite tõrjumise meetod. Igal juhul pea meeles, et hiirtega toimetades on korralik kätepesu asjakohane.
#000023
LõpetuseksIsegi juhtudel, kui mõni hiir paistab vahel kahjurina on tegu hästi oluliste ja põnevate loomadega, kelle kadumine loodusest võiks kaasa tuua veelgi suurema kahju. Ju nemadki toimetavad omi väikeseid tegusid ning elavad parimat lootes siinsamas suures maailmas. Loodust tasub hoida ka siis, kui see teinekord võõras, tüütu või ohtlik tundub.
#000024
Paljastuhnurite võõraviha hoiab elus nende ainuvalitseja murrak
#000025
"Eia jõulud Tondikakul" – kas kakk oleks päästetud ka päriselus?
#000026
Uus leid: kobras levitab ohtlikke parasiite
#000027
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000028
Suur linn teeb linnu silmad väikseks
#000029
"Pealtnägija": kukkurhuntide ellu äratamine kütab kirgi ja kombib eetikapiire
#000030
Geneetikutel õnnestus järjestada väljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d
#000031
Eestist rändavad sookured kolme suunda
#000033
Tihaseliikide rohkuse salgas määrab kisklusrisk
#000036
Lugeja küsib: miks õunapuud üle aasta suurt saaki annavad?
#000037
Galerii: testi end, kas tunned neid Eesti seeni?
#000038
Land: lubadus kõrghariduse rahastamist suurendada ei lahenda alusprobleemi
#000040
Ajakirjanduse professor: võim peab ikka ajakirjandust natuke kartma
#000041
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000042
Avastatud aine aitab astronautide luid hoida
#000043
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000045
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000046
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000048
Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia jääkarud said viimaks uue kodu
#000049
Doktoritöö: hundid on paremad isad kui koerad
#000050
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000051
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000053
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000054