Juhan Kreem: kuningad ja sõjaväed pole ainsad teemad, millest ajalugu kirjutada
#000003
Eelmise aasta lõpus ilmunud raamatu "Ordu sügis" autor ja ajaloolane Juhan Kreem rääkis saates "Plekktrumm" sellest, miks on huvi keskaja vastu lisaks ajaloolastele kasvanud ka Eesti inimeste seas, ning milliseid paralleele saame tänapäeva tuua ajast, mis on justkui meie praeguse kultuuri lapsepõlveks.
#000004
Eesti inimeste huvi keskaja vastu on tõenäoliselt sütitanud raamatud ja filmid, alates "Viimsest reliikviast" lõpetades "Apteeker Melchiori" saagadega. Kreemi sõnul pakub talle eneselegi huvi see, kuidas meie keskaja pilt vahepeal arenenud on. "Kui need [filmid ja raamatud] äratavad inimestes suurema huvi keskaja vastu, on mul kohutavalt hea meel. Minupoolest võib see olla kasvõi "Sõrmuste isand", mis toob üliõpilased keskaja vastu huvi tundma," lausus ajaloolane.
#000006
Keskaegsete teoste menu tõestab ka äsja Jüri Kivimäe poolt tõlgitud ja kommenteeritud Balthasar Russowi kroonika, mis vallutab raamatumüügi edetabeleid. See on Kreemi sõnul mitte vähem tähtis tekst kui Henriku Liivimaa kroonika ning seetõttu mõistab ta ka teose populaarsust. "See on selle maa identiteedi kujunemisel niivõrd oluline," sõnas Kreem.
#000007
"Huvi keskaja vastu toidab kaks asja: ta justkui oleks täitsa arusaadav ja lähedane ning siis jällegi üldse mitte. Sel on võõra kultuuri efekt juures, mis modernsusesajandeid uurides kohe ei teki. Keskaeg on teistmoodi," rõhutas Kreem.
#000008
Ajaloolase sõnul on keskaeg periood, mis on Euroopa ajaloos justkui meie praeguse kultuuri lapsepõlv. "Huvi keskaja vastu toidab kaks asja: ta justkui oleks täitsa arusaadav ja lähedane ning siis jällegi üldse mitte. Sel on võõra kultuuri efekt juures, mis modernsusesajandeid uurides kohe ei teki. Keskaeg on teistmoodi," rõhutas Kreem.
#000009
Juhan Kreemi värskelt ilmunud raamat "Ordu sügis" räägib Saksa ordust 16. sajandi Liivimaal. Kreem nentis, et raamatut kirjutades oli talle kõige tähtsam tolleaegne periood oma terviklikkuses. Saksa ordu tähtsusele tänapäeval ta eriti ei mõelnud. "Kui Ivan Julmast rääkida, kerkivad paratamatult tänapäevased sündmused sinna kõrvale," tõdes Kreem, tunnistades samas, et koges uurimistööd kirjutades neid hetki alati teatava ebamugavustundega. Kui saaks, kirjutaks Kreem vaid igaviku seisukohalt, kuid ta annab endale aru, et siin ja praegu elades tuleb paratamatult mõelda ka tänastele lugejatele.
#000010
Lisaks väiksematele avastustele, mis raamatut koostades välja tulid, jõudis Kreem ka ühe suurema teemani, mille üle ta siiralt uhkust tunneb. "See on episood, kuidas orduvennad 1540. aastatel arutavad, mismoodi nad peaksid keisri väljakuulutatud ususeadusesse suhtuma. Üks tekst jäi mulle Stockholmi arhiivis ette ja avanes samm-sammult uurimise käigus – sügavalt luterlik seisukoht reformatsiooni poolt. See näitab, et 1540ndatel vähemalt ordumeistri kantseleis oli uus õpetus väga laialt levinud või aktsepteeritud," rääkis ajaloolane.
#000012
Ajaloolasena Kreemi fookuses alati keskaeg olnud ning üks väga praktiline pool, mis teda nii kaua selle ajastu juures on hoidnud, on Tallinna linnaarhiivi kollektsioon. "See on erakordne kollektsioon vanemaid dokumente, justnimelt hiliskeskaja või varauusaja, 15.-16. sajandi dokumendid. See on kogu Põhja-Euroopa mõõdus niivõrd erakordne kollektsioon, et sellega töötades lihtsalt peab see töö meeldima."
#000014
"Ma ei kuulu nende hulka, kes loevad Russowi kroonikat ja ütlevad, et moskoviit on alati selline olnud. Ajaloos on käänukohti, kus oleks võinud teistmoodi minna ja see, et need teemad tulevad kogu aeg tagasi, ei pruugi olla universaalne seaduspära," lausus Kreem.
#000015
Ajaloolasena on Kreemi hoiak mõista, mitte hukka mõista. Ta sõnas, et ka kõige suuremate kurjategijate tegevuses annab leida mingit loogikat või seletust ja ta peab seda ka enda esimeseks ülesandeks. "Mulle on ette heidetud, et selles raamatus on päris vähe moraalseid hinnanguid, aga mõned siiski on," ütles ajaloolane ja tõi raamatu põhjal näite 1558. aastast, kui Liivi sõja puhkemisel Tallinna komtuur jalga lasi, selle asemel, et orduliikme ja rüütlina oma kohuseid täita.
#000017
Lisaks mahukale uurimusele keskaja ordust, ilmus hiljuti ka raamat, kus ajaloolased kirjutavad hoopis loomadest keskaegsel Liivimaal. See teos on mõnes mõttes katse laiendada ajaloolaste tööspektrit, sest aina enam on neile ette heidetud liigset inimkesksust. Kreemi sõnul avaneb siiski ka selles raamatus iga loom suhtes inimesega.
#000018
Kreem tõdes, et teemad ajaloolaste laual ja ka koolilaste ajalooõpikutes on päris palju muutunud. "Mulle tundub ajalooteaduses praegu kõige iseloomulikum olevat see, et see on hästi pluralistlik. Ajalugu võib teha väga mitut moodi ja tegelikult on vana hea narratiiv kuningate vägitegudest ja suurtest sõjavägedest ka endiselt olemas, aga sugugi mitte ainuvõimalik viis ajalugu kirjutada," sõnas ta. Ka "Ordu sügise" on autor üritanud jagada kaheks: ühelt poolt struktuurid, argiajalugu ja mentaliteet, teisalt konkreetsed poliitilised sündmused.
#000020
Saksa ordu on ka praegu tegev ning asub Austrias. Kreemi sõnul on ordu alates 16. sajandist üle elanud mitu tõsist transformatsiooni. "Eks nad pidid kohanema, kui nad Preisimaal ja Liivimaal maadest ilma jäid, aga nad tegid seda päris hästi ja hoidsid oma valduseid kuni Napoleonini enam-vähem. Habsburgide alal jäi ordu alles ja suutis ka pärast oma tegevuse taastada," sõnas ajaloolane. Järgmine oluline murrang toimus esimese maailmasõja alguses, kui otsustati, et rüütelvendade asemel keskendutakse preestrite vastuvõtmisele. "See on viinud selleni, et ordu on tänapäeval katoliku preestrite ordu. See on vaimulike ühendus, millel on hingehoiu ja muid karitatiivseid funktsioone," rääkis Kreem.
#000021
Kreem, kes on ise Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane, kujutab hästi ette, mida tähendab ühe sellise organisatsiooni liikmeks olemine. "Võib-olla on see osalt aidanud ka mõista teisi meesorganisatsioone, olgu need siis templirüütlid või vabamüürlased," ütles ta.
#000023
Tuleviku ajaloolaste väljakutse on Kreemi sõnul see, kuidas leida üles vajalik informatsioon ja terad sõkaldest eraldada. "Ajaloolane ei saa tuleviku jaoks kuidagi nõu anda ja sellega on üks igavene nuhtlus, et tihtipeale me ei suuda ette aimata tuleviku uurimisküsimusi. Kõige põnevamad materjalid arhiivis on sellised, mis on säilinud mitte sellepärast, et kellelgi on nendega mingi agenda, vaid et need on lihtsalt nurka unustatud ja tarbetuteks paberiteks nimetatud. Neist leiab tihti põnevaid detaile, mis on tõesti tahtmatult säilinud," lausus Kreem.
#000025
Kultuurisoovitus. Juhan Kreemi portfellis on Jan Kausi "Kolm punkti". "Kaus on väga kaasahaarav kirjutaja. Tunnistan ausalt, et kui ta sukeldub kuskile kvantfüüsikasse, siis mul on tunne, et hakkan maha jääma, aga selle kogumiku juures meeldib mulle tema hoiak kaasinimese või kaaslooja vastu, mis on nii mõistev. Kõik need leebuskõne jutud või stiilirikkuse eest rääkimine – tunnen, et see sobib mulle. Muidugi kasutan seda teejuhina kunstiteoste juurde, mis on mulle seni võõramad olnud."
#000026
Peeter Espak: kuidas valest saab teaduslik fakt
#000028
Pea 300 raamatut aastas lugenud Aimi Tedresalu: täishinnaga raamatuid ostan väga harva
#000029
Paavo Piik: teatrid on kultuuriministeeriumi suhtes jõupositsioonil
#000040
Aet Laigu: mida sina, naisrežissöör, meestest ja oma filmist üldse tead?
#000041
Keeleminutid. Kui eestlanna abiellub hispaanlasega
#000043
Mati Põldre mälestuseks: vaata tema märgilisemaid mängu- ja dokfilme
#000044
Raili Keivi näitus kõrvutab disainiklassika samade esemete uuendatud vormidega
#000051
Edetabel. Aasta parimad albumid 2022
#000052
Ülevaade. Aasta parimad lood 2022
#000054
Arvustus. Panfilovi hüpnotiseeriv teenäitaja alateadvusesse
#000056
Galerii: Riho Sibula ärasaatmine Jaani kirikus
#000060
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000061