Kuus päeva uusaastalubadusi ja kunstilist jututoalabrakat
#000000
Alanud aasta esimese jaanuari pohmeluses said mitmed inimesed vestlusrakenduses Telegram sõnumi tegelaselt nimega Lucy, kes juhatas sisse kuuepäevase chat’i-põhise näituse.
#000001
Kui jaanuarikuu on justkui aasta tasuta prooviperiood, mil on kohati raske end liiga tõsiselt võtta, siis „NewYearsRezolution” oli selle perioodi üle mõtisklev kunstikatsetus.
#000003
Jututoanäitusel reageeriti ühest küljest aastavahetusele kohaselt möödunud aasta sündmustele, mõeldi minapildist ja elati niisama kenitledes välja tugevat räsitust aastavahetuspeost. Teisalt saab selle näitel mõelda ka sotsiaalmeediapõhise kunsti kureerimise potentsiaalsele tulevikule. Chat’i-näitus „NewYearsRezolution” oli EKA kuraatoriõppe magistrantide teise kursuse projekt, mida juhendas Anders Härm ja mille eesmärk oli kollektiivselt näitus korraldada – eelkõige koostööoskuste harjutamiseks. Tudengiprojektidele omaselt on üliõpilastel sealjuures suur vabadus katsetada ja julgust lisab ilmselt hajutatud vastutus. Mina liitusin projektiga hobikorras, välise abijõu ja raporteerijana.
#000004
Kuivõrd ülesandepüstitusest kuni valmis näituseni on aega ühe semestri jagu, on selles aines ka varasematel aastatel pigem alternatiivsete näitusepindadega eksperimenteeritud. Näiteks loodi sel kursusel seni tegutsev Vent Space’i projektiruum (2018) ja pandi Lõputu Elu Galeriis eksponeerimiseks kokku näitus „Arkaadia” (2020).
#000005
Näitust korraldades seisti äkki silmitsi vestluskeskkondade mitmekülgsuse ja konkurentsirohkusega. Telegram eristub teistest tugeva krüpteerituse ja kasutaja privaatsuse kaitsmisega. Lisaks on Telegramil võrreldes WhatsAppi või Messengeriga ka palju rohkem kasutusvõimalusi. Näiteks saab Telegramis luua bot’e ehk pistikprogramme ja kanaleid, mis võimaldavad kasutada vestlust näiteks ajalehe või blogi uudisvoona. Katsetuse käigus ilmnes, et Eesti publikule seostub keskkond just illegaalsete toodete omandamisega. Vanemale põlvkonnale tuli aga mõnel juhul seletada, et tegemist ei ole analoogsete telegrammide saatmisega või et üritusel ei ole midagi pistmist kurikuulsa väljaandega telegram.ee. Seega on Telegram kohaliku publiku jaoks pigem tundmatu platvorm, mistõttu võis olla raske kõiki selle kasutusvõimalusi ja laiema auditooriumi kaasamise potentsiaali ära kasutada.
#000006
Vanemale põlvkonnale tuli aga mõnel juhul seletada, et tegemist ei ole analoogsete telegrammide saatmisega või et üritusel ei ole midagi pistmist kurikuulsa väljaandega telegram.ee.
#000007
Telegrami cool kid’i staatus vestlusrakenduste hulgas pakkus siiski piisavat põhjust selle näitusekeskkonnaks valimiseks. Kohas, kus diilerid koordineerivad oma kauba liigutamist ja paremäärmuslased plaanivad koosolekuid, peaks tavainimesel olema piisavalt julgust, et kunsti kohta arvamust avaldada ja toimuvaga keskmisest rohkem suhestuda.
#000008
Telegrami krüptilisus tundus näituse tiimile liiga väärtuslik ja seksikas, et oma identiteet kohe alguses paljastada. Samas pidi publiku kuidagi chat’i suunava lingini juhatama. Traditsiooniliste pressiteadete ja Facebooki üritusega lükati käima ka anonüümne reklaamikampaania. Esialgu plaaniti teha projekti turundust meili teel, kasutades lavastatud ahelkirju. Need kirjad ei läinud aga rämpspostifiltritest läbi ja seetõttu tuli pöörduda analoogsemate meetmete poole. 31. detsembril sai Balti jaama Circle Ks istudes saadetud uue stardikaga nuputelefonilt kolme tunni jooksul välja mitusada SMSi eri kultuuriinimeste telefoninumbritele. Ilmselt pidasid vähemalt pooled sõnumi saanud inimestest seda veidraks petuskeemiks, kuid samas tekkis tunne, et sel viisil saab end mingi osa jaoks Eesti kunstimaastikust „ära registreerida”.
#000009
Publiku reaktsiooni on aga raske ette näha. Näituse toimumise ajal liitus grupivestlusega üle 110 kasutaja, kelle taskusse või nina ette näituseteavitused jõudsid. On raske kujutleda, kuidas kunstnik nii suurele vaatajahulgale veel lähemale jõuaks. Vestlusvoog publiku telefonides on ajaliselt pikem ja vaataja isiklikus ruumis püsivam kui näitusekülastus. Sellele lisaks said nii kunstnik kui ka tavakasutaja Telegramis anonüümseks jääda. Jututoanäituse püsivus ja publiku olmesse pääsemine oli kuraatorite jaoks kõige intrigeerivam aspekt.
#000010
Näituse-chat’i teavitused tungivad vaataja argiellu luba küsimata.
#000011
Need ajalised ja ruumilised omadused teevad chat’ist pigem avaliku territooriumi kui institutsionaalse kunstisaali. Näituse-chat’i teavitused tungivad vaataja argiellu luba küsimata. Seega ei ole vestlus piiratud ainult telefoniekraanilt vaadeldavaga (videod, tekstid, pildid), vaid siinkohal on meediumiks kogu lõim kui selline. Selle loogika on kiire, vahetu, napisõnaline, inforohke ja visuaalne.
#000012
Alexei Gordini tunniajase virtuaalnäituse algus
#000013
Just seda kasutas ühe minuti joonistusteks ära Alexei Gordin, kelle automaatjoonistuste idee tavalisse näituseruumi justkui ei sobinud, aga oli juba mõnda aega väljundit otsinud. Tunni jooksul saabusid Gordinilt iga minuti järel reaalajas loodud joonistused, mis moodustasid komplektina tervikliku piltsõnumipõhise kogemuse.
#000014
Tegijatel oli raske harjuda mõttega, et näitust ei tule chat’i keelde „tõlkida”, vaid seda kohe selle tingimustest lähtuvalt luua. Vestluslõime konteksti paigutatud kunst nõuab palju rohkem kunstniku või kuraatori isiku kohalolu tajutavust. Seega toimisid paremini lavastuslikud võtted. Sellele said hästi pihta Liisbeth Horn ja Elina Masing, kelle paaritunnine performatiivne sõnumilaviin pani proovile osalejate meemitaluvuse. Sisuliselt esitasid nad oma teosega „Grindr” vestluses osalejatele üleskutse lüüa kaasa pasapostitamislaines, mille segadusttekitavas sisutuses seisneb ka selle vabastav väärtus. Mõned julgesid ka aktiivsemalt vestlusega liituda, kusjuures tegijatele on siiani teadmata, kas kõige võikamaid meeme postitanud persoon (kes tuli eetilistel põhjustel chat’ist eemaldada) oli kunstnike loodud või lihtsalt sinna eksinud väljaelamisvajadusega tegelane. Sarnase lähenemisega töid oleks võinud isegi rohkem olla.
#000015
Igasuguse kuraatorluse eesmärk on astuda samm kunsti juurest publiku poole. Virtuaalses ruumis, kus kuraatori harjumuspärased tööriistad ei toimi, pakub online-vestluslõim ootamatult palju dramaturgilisi võimalusi. Teised kuraatorid kommenteerisid kogetu põhjal, et selline formaat oleks ilmselt asjalikum mingi suurema ürituse lisana. Kunstnike jaoks oli see eelkõige hea võimalus esitada oma loomingut või katsetusi mängulisemal viisil – kunstil on komme end vahel liiga tõsiselt võtta. Seda on ilmselt tundnud paljud, eriti habrastel tundidel pärast suuri pidustusi, mille metafooriks „NewYearsRezolution” oli. Virtuaalsel anonüümsusel on säärastel hetkedel suur potentsiaal hea modereerimise korral publikule inspireerivaks ja turvaliseks loomekeskkonnaks saada.
#000017
Anita Kodanik on segapäritolu vabakutseline kunstitöötaja. Tema huviorbiiti on jäänud varem nii regionaalse, kogukondliku kui ka isikliku identiteedipoliitika väljendused visuaalkultuuris ning kunstisüsteemide sõltuvus kultuurilisest kontekstist.
#000018
Plokiahela kunst kui finantsajastu perestroika
#000019
Eesti esimese institutsionaalse NFT-kunstiprojektiga Mutagen tehtud katse ehitada iseteeniv kunstiline finantsorganism toob välja nii krüptokunstibuumi omandikultuse kui ka kaasaegse kunsti jätkusuutliku potentsiaali.
#000020
Kaskadöör ja trial’i-sõitja Keity Meier, kes on ületanud tsikliga Tartu kaarsilla ja teinud 11-meetrise õhulennu Swissoteli kaksiktornide vahel, on ühendanud jõud muusiku ja etenduskunstniku Valge Tüdrukuga (Elina Masing), mille tulemuseks on täna ilmunud video ja lugu „Machine”, milles mõtiskletakse kunsti toel piiride nihutamise üle. Küsisime Keitylt ja Valgelt Tüdrukult, kuidas nad üheskoos seatud eesmärki täidavad.
#000022
Darja Popolitova „Taktiliit on kivi, mis kõditab pilku” suutis – lisaks äärmisele rafineeritusele oma ideede esitusel – olla esimene näitus, mis pani sel aastal kunstisaalis päriselt valjult naerma.
#000023