Energiatehnoloog: kliimaneutraalsus on saavutatav ka põlevkiviga
#000005
Euroopa Liidu kliimaeesmärkide järgi peaks Eesti olema 30 aasta pärast kliimaneutraalne. Kuna suur osa Eesti süsinikuheitest tuleb põlevkivitööstusest, on tööstuse sulgemise kõrval teine võimalus süsihappegaas kinni püüda ja taaskasutada, rääkis Tallinna Tehnikaülikooli energiatehnoloogia professor Alar Konist.
#000006
Konist ütles saates "Uudis+", et süsiniku kinnipüüdmiseks on kolm erinevat lähenemist. Esiteks võib süsiniku eraldada enne põlemist ehk enne, kui energiatööstus seda kasutada jõuab. Teiseks saab süsiniku välja võtta tootmisprotsessi käigus, osalise CO2 eraldamisega. Kolmas võimalus on järelpüüdmine. "Meie uuringu kontekstis tuligi kõik kolme võimalust vaadata," sõnas professor. "Lähteülesandes oli meil püstitatud eesmärk, et tuleb valida tehnoloogia, mis on järgneva viie aasta jooksul rakendatav."
#000007
Uuringu tulemusel jõudis Konist koos kolleegidega järeldusele, et Eestile sobiks kaks tehnoloogiat. Esiteks võiks siin püüda süsinikku protsessi ajal ehk põletada hapnikurikkamas keskkonnas. Teiseks võiks Eesti põlevkivitööstus püüda süsihappegaasi ehk CO2 kinni pärast tootmist seda neelava amiiniprotsessiga. "Need on tehnoloogiad, mida on võimalik viie aasta jooksul rakendada ka olemasolevatele kateldele," märkis Konist. See ei tähenda, nagu tehnoloogiad muudkui edasi ei areneks.
#000008
"Uuringu lõpptulemus on tegelikult see, et kliimaeesmärgid ja -neutraalsus on meil saavutatavad ka põlevkiviga," ütles professor. Ta selgitas, et kui praegu tekib ühe megavatt-tunni elektrienergia tootmise käigus 1000 kilogrammi süsihappegaasi, siis järelpüüdmist kasutades kukuks see kogus 169 kilogrammile. Kui järelpüüdmisele lisada ka hapnikus põletamine, eralduks sama energiakoguse tootmisel kõigest 146 kilogrammi CO2-e.
#000009
Konisti sõnul näitas uuring muu hulgas sedagi, et kui kütusena kasutataks poolenisti biomassi, saavutataks põlemisel negatiivne süsinikuheide. Tõsi, seda vaid poliitika vaatepunktis. "See, et biomassi põlemisel CO2 tekib, on selge, aga lihtsalt poliitiliselt on kokku lepitud, et me käsitleme seda kui mittetekkivat CO2 heidet," selgitas uurija.
#000010
Ta lisas, et Eestis on kasutamata jäetud teinegi süsinikuheite vähendamise võimalus. Nimelt saaks põlevkivitööstuse tuhka kasutada tsemendi aseaine või toormaterjalina. Konisti sõnul väheneks sel moel CO2 tootmise intensiivus ja mis olulisemgi, tsemendi jaoks jääks uued mineraalid kaevandamata ning tsemendiahjudes uus CO2 tekitamata.
#000011
Elektri hind kerkib igal juhul
#000012
Alar Konisti uuring näitas, et praegu ei tasu süsinikupüüdmise tehnoloogiad ennast majanduslikult ära. Uurija juhtis samas tähelepanu, et majanduslikus mõttes on iga samm rohelisuse poole kulukas. "Kui meil on eesmärk saavutada kliimaeesmärke, siis peamegi juba täna ümber mõtestama, et see on kulu," ütles ta.
#000013
Praegu läheks ühe tonni CO2 kinnipüüdmine maksma umbes 80 eurot. Konisti sõnul on süsihappegaasi kvoodihind kerkinud aga mõne aastaga 15 eurolt rohkem kui 40 eurole tonni kohta. See viitab, et CO2 heitmete hinna kerkides on süsinikupüüdmine juba lähitulevikus konkurentsivõimeline.
#000014
Kuigi püüdmine pole praegustes majanduslikes tingimustes tasuv, tuleb Eestil Konisti sõnul mõelda sellelgi, et ka alternatiivsed energiaallikad kergitavad moel või teisel tulevikus elektrihinda. "Unistust, et energia läheb tulevikus odavamaks, ei ole mõtet küll hellitada. Tegelikult me peame täna juba aru saama, et energiahinnad tulevikus kasvavad ja kasvavad kaunis oluliselt," sõnas ta.
#000015
Üks Konisti uuringu järeldus oli veel, et kinnipüütud CO2-e võiks ladustada Põhjamere alla Norra ranniku lähedal. "See on kõige realistlikum. Need CO2 kogused, mis tekivad, on ikkagi suured ja nii suures mahus süsinikdioksiidi kasutamine täna ei ole veel sellises arengufaasis, et me saaksime kõik kohe kasutusse võtta," põhjendas ta.
#000016
Uuringu valguses soovitas Konist, et Eesti võiks juba praegu hakata Euroopa Liidu innovatsioonifondist püüdmistehnoloogiatele rahastust taotlema. Mida väiksem oleks toetuste abil Eesti alginvesteering, seda majanduslikult tasuvam oleks meile uus tehnoloogia.
#000017
"Ükstapuha, mida me teeme, elekter ikkagi lähebki kallimaks," sõnas Konist veel. Kuna elektritootmise võimused peavad olema esiteks juhitavad ja teiseks hoitaval sagedusel, on näiteks tuuleenergia tootmisel kasutusele võetud sünkroonkompensaatorid. Kuigi nende ainus eesmärk on hoida tuuleelektri sagedust, kergitavad need võrgutasu juba kümne protsendi võrra.
#000018
"Kui meil oleks võimalik võrgustabiilust hoida põlevkivikateldega, mis töötavad süsinikupüüdmise tehnoloogiate peal, siis oleks võimalik sünkroonkompensaatorid seisma jätta ja ka sealt on võimalik maksta natukene sellele energiale lisaks, et ta oleks majanduslikult konkurentsivõimelisem," kirjeldas Konist võimalikku tulevikustsenaariumit.
#000019
Alar Konist oli külas saates "Uudis+" 4. märtsil.
#000020
Elektri hind on hakanud hüppeliselt kasvama
#000021
Siim Espenberg: põlevkivisektoris hõivatute õiglasest üleminekust
#000022
Jaak Aaviksoo: entusiastide marsid probleeme ei lahenda
#000023
Erik Gamzejev: rohepöörde äkilised spurdid võtavad hingetuks
#000025
Analüüs: koroonaviirus vähendas CO2 heitmeid vaid ajutiselt
#000026
Eesti mullastiku andmebaas toob aastakümnetega kogutud andmed argikasutusse
#000027
Metsaraie võib sõltuvalt kohast kliimat ka jahutada
#000028
Analüütik: kliimapoliitikat teevad juba ka pangad
#000029
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000030
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000031
Eestis tasub päikest püüda läänest
#000032
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000033
Looduskaitsealad putukaile ja ämblikele kaitset ei paku
#000034
Lumepuudus suusakeskustes võib mõjutada maailma kliimapoliitikat
#000035
Uuring: Kagu-Eesti jäätmetest saaks toota hulganisti biogaasi
#000036
Tehiskaaslane ja tehismõistus kaardistavad maailma prügi
#000038
Majandusmets seob süsinikku kiiremini, loodusmets pakub suuremat panka
#000039
Juhend: milline on ohutu plastik?
#000040
Suur ülevaade: kõik, mida peaks teadma orkaanidest
#000041
Minutiloeng: miks tuleb vanad e-kirjad kustutada?
#000043
Suurlinnades tühjenevad büroohooned ennustavad ajastu muutust
#000044
Paljud planeedid saavad elukõlblikuks hilinemisega
#000046
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000047
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000048
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000049
Teadlased: eesti kirjandus elab hästi, aga rahastamine valmistab muret
#000050
Euroopa pääseks jääajast isegi Golfi hoovuse seiskumisel
#000051
Maailm leekides: suurpõlengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks
#000052
Puidu ahju ajamine päästab poliitikud, kuid mitte kliima
#000053
Suur analüüs: kas elektriauto ikka säästab kliimat?
#000054
Analüüs: biokütustest on kasu, kuniks mets püsti jääb
#000055
Miks 27 aastat pärast nõukaaega endiselt Emajõe põhja ei näe?
#000056
ÜRO kliimaraport: võimalus kõige hullema ära hoidmiseks on peaaegu käest kadunud
#000057
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000058
Eesti mudakivi ehk graptoliitargilliit – kas oht või kasulik maavara?
#000059
Kuidas päästa maailma: kuraditosin tõenduspõhist nippi
#000060
17 halli varjundit: kas mahetootmine on tavatootmisest keskkonnasõbralikum?
#000061
Puulehtede äravedu on tarbetu ja lausa kahjulik
#000062
Teadlane teab: miks Eesti suvi läheb aina külmemaks ja kas nii jääbki?
#000063
Bakalaureusetöö: Eesti kliimasse sobivat kvaliteetset ehitusmaterjali saab otse põllult
#000064
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000065
Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti päästa
#000066