Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000002
Kuidas tänapäeva lapsi lugema õpetada
#000003
Lugemissein pilvekestega, kus on kirjas, mitu raamatut kavatseb keegi trimestri jooksul läbi lugeda. Lugeda saab ka diivanil istudes või pikutades.Selle portree autor tahab novembriks läbi saada seitse raamatut.Stressipallid ja muud pingelõdvendajad õpetaja sahtlis.Seesaw’ äpp ergutab õpilastel fantaasiat.Lugema õppimise süsteemist Emili koolis rääkisid Indrek Lillemägi, Ann Leppiman, Mariin Veskimäe ja Liis Viin.
#000005
Lugemissein pilvekestega, kus on kirjas, mitu raamatut kavatseb keegi trimestri jooksul läbi lugeda. Lugeda saab ka diivanil istudes või pikutades.
#000006
Selle portree autor tahab novembriks läbi saada seitse raamatut.
#000007
Stressipallid ja muud pingelõdvendajad õpetaja sahtlis.
#000008
Seesaw’ äpp ergutab õpilastel fantaasiat.
#000009
Lugema õppimine tuleb muuta põnevaks, siis loeb tänapäeva lapski suure huvi ja hea meelega.
#000011
Põnev peab olema, ütlevad nad. Lihtne öelda, aga kuidas sa teed
põnevaks selle, mida laps kogu hingest trotsib? Direktor Indrek
Lillemägi on kirjandusõpetajana õpilaste trotsi lugemise vastu
lähedalt näinud. Aga ta lisab, et täiskasvanutega pole asi parem,
sest nemadki ütlevad, et lugeda on väga tore ja arendav, kuid aega
selleks ei jagu. Siit tekkiski Emili koolis mõte, et nii laste kui
ka vanemate trots tuleb murda ning neile mõlemale lugemine
#000013
Veerand tundi lugemist igal õhtul
#000014
Lapsevanem peab lapsele lugemise huvitavaks tegema ja teeb ka.
Näiteks mõnele esimese klassi lapsele loeb lapsevanem algul
raamatut lihtsalt ette, et lugema õppimise algus huvitavam oleks.
Järgmisena loevad lapsevanem ja laps kordamööda kumbki ühe lause.
Kasutatakse muidki nippe, mis lapse lugemishuvi ülal hoiavad.
#000016
Õpetaja Mariin Veskimäe ütleb, et mõnele lapsele meeldib
hommikul kooli sõites isale autos kõva häälega raamatut ette
lugeda ja siis temaga arutada, mis selles jutus huvitavat oli.
Seejärel räägib isa lapsele, mida ta ise eelmisel päeval luges.
#000017
Paljud lapsevanemad tahavad olla lapsele eeskujuks ja loevad lapse
nähes ise ka iga päev vähemalt 15 minutit. Lisaks ütlevad nad
lapsele, mitu raamatut nemad tahavad trimestri lõpuks läbi lugeda.
Lastel on lugemise kohustus ja selle võtavad endale ka vanemad. Üks
laps oli väga õnnelik, kui selgus, et tema jõudis oma plaani
võetud raamatud õigeks ajaks läbi lugeda, kuid isa mitte, sest oli
#000018
Kõik salapärased lugejad saavad kevadel selle kohta tunnistuse,
mis antakse lõpuaktusel pidulikult laste kätte. Lapsed lähevad
tunnistust vastu võtma väga tähtsa näoga. Minu isa sai ka
#000021
Lugeda võib ka laua all!
#000023
Lugemise põnevaks muutmiseks antakse lugejatele tavalisest rohkem vabadust. Nii saab laps ise otsustada, kus ja kuidas ta loeb. Ta ei pea laua taga tooli peal istuma, vaid võib lugeda klassi tagaotsas diivanil, kardinatega varustatud lugemisnurgas või aknalaual. Laps võib lugeda isegi laua all, kui seal kõik paremini läheb. Kellel on raske keskenduda, võib lugedes nätsu närida või porgandit krõbistada, kõrvaklapid pähe panna jne. Võib stressipalli vms käes hoida. Stressipalle ja muid keskendumist toetavaid asju saab iga õpilane õpetaja suurest kastist ise võtta.
#000024
Kõige põnevamaks teeb aga lugemise ikkagi lektüür. Näiteks
„LasseMaia detektiivibüroo“ sari on esimese ja teise klassi
laste hulgas väga populaarne, samuti „Hirmu-Harry“ ning Ilmar
Tomuski kriminaalsed lastelood. Huviga loetakse ka Kivirähki „Kakat
ja kevadet“. Teise klassi teise poole pealt hakkavad juba paksemad
põnevusjutud populaarsust koguma, näiteks „Harry Potter“ jt.
#000025
Mariin Veskimäe ütleb, ta on teinud lastele raamatuid põnevaks
ka sellega, et on lugenud mõnda neist karu, mõnda hiire ja mõnda
#000026
Emili koolis on klassiseinal õpilaste autoportreed, igaühe
juures pilveke, millele on kirjutatud, mitu raamatut kavatseb laps
sel trimestril läbi lugeda. Enamasti loetakse 3–6 raamatut. Kui
raamatud on väga paksud, siis pannakse kirja lehekülgede arv, sest
näiteks „Harry Potteri“ viiendas osas on 800 lehekülge.
#000027
Õpetaja Liis Viin tõdeb, et lugemissein ärgitab lapsi
võistlema. Igaüks püüab võimalikult palju raamatuid läbi
lugeda. Seejuures peetakse loomulikuks, et üks laps loeb trimestri
jooksul läbi kümme, teine aga ainult kolm raamatut. „Igaüks peab
vaeva nägema oma lähima arengu tsoonis, siis on tal huvitav,“
#000028
Õpetaja Viin toob lähimas arengutsoonis püsimise kohta paar
näidet. Mõni esimesse klassi astunu ei loe üldse, vaid vaatab
ainult illustratsioone. Vahel vaadatakse kogu klassiga raamatu pilte
ja arvatakse nende põhjal, millest seal juttu on. See on lastele
huvitav lähenemine. Kui tekst on loetud, ütlevad lapsed, kas nende
#000029
Lugemist põnevaks muutes on saanud lugemisest Emili koolis
harjumuse asi, nagu Kalle Blomkvist ütleks.
#000030
Koolis on iga päev vähemalt üks pikk õuevahetund, mis lõpeb
lugemispausiga. Lapsed tulevad õuest, pesevad käed puhtaks ja
loevad siis umbes kümme minutit kodust kaasa võetud raamatut. Nii
saab alles äsja õues ringi jooksnud lastest kiiresti rahulik ja
vaikne klass. Kes jõuavad hommikul varem kooli, loevad tundide
algust oodates oma raamatut. Kes saab tunnitöö varem valmis, hakkab
#000031
On väga hea, kui lugeda on põnev. Kuid põnevusest üksi ei
piisa, on vaja ka edasiminekut kontrollida. Seepärast peavad Emili
kooli õpilased kõik loetud raamatud õpetajale ära vastama.
#000033
Algul jäid õpilased väikeste rühmadena pärast tunde kooli ja
jutustasid õpetajale loetud raamatute sisu ümber. Õpetaja esitas
küsimusi, et näha, kas laps oli olulisest aru saanud. Teised
õpilased esitasid samuti küsimusi ning kirjutasid tõesti põneva
raamatu nime üles, et seda ka ise lugeda. Lastele meeldis õpetajaga
huvitavatest teostest rääkida, nad ei võtnud seda kontrollimisena.
#000034
Paraku kasvas vastamiseks mõeldud raamatute arv varsti väga
suureks ja vastamine venis pikaks. Siis koliti vastamine internetti,
#000035
Kohe sai selgeks, et veebis on vastata palju huvitavam, sest seda saab teha mitmel moel. Saab oma vastuse suuliselt videosse lugeda, aga ka arvutitekstina kirja panna. Saab raamatust reklaamplakati, videoklipi või animafilmi teha jne. See kõik meeldib õpilastele väga.
#000036
Õpetaja Veskimäe toob välja, et õpilasele on väga põnev oma
arengut jälgida. Seepärast tehakse trimestri algul kõigile väike
lugemistest. Pannakse taimer käima ja laps loeb rahulikus tempos.
Kui lugemisel on vigu, pannakse need kirja. Lisaks kontrollitakse,
kui hästi laps tekstist aru sai. Trimestri lõpus tehakse seesama
test uuesti. Selgub, et kõigil on läinud lugemine natuke paremaks
ja kõik on rõõmsad, et nad trimestri jooksul lugemisega vaeva
#000038
Ju kujutage nüüd ette – isegi suvetöö on Emili kooli lastele
huvitav! Esimestes klassides on lugemisoskuse tase tohutult erinev.
Alati on õpilasi, kes ei jõua aasta lõpuks vajalikku arvu
raamatuid läbi lugeda. Minimaalne norm on kaks raamatut õppeaasta
jooksul. Näiteks eelmisel aastal teises klassis pidid kõik lapsed
vähemalt „Sipsiku“ ja „Meisterdetektiiv Kalle Blomkvisti“
#000039
Kui mõnel lapsel raamatu vastamise tähtaeg üle läks, andis
õpetaja talle uue tähtaja. Kui ta ka uueks tähtajaks ei jõudnud,
järgnes suvetöö. Kuid see oli mitteametlik ja lapsed ei tajunud
seda suvetöö ega karistusena. Nad olid hoopis rõõmsad, et neil
avanes võimalus õpetajaga huvitavatest raamatutest rääkida.
#000040
Ann Leppiman, Emili kooli lapsevanem:
#000042
Lugema õppimist alustasime vaheldumisi lugemisega nii, et mina
lugesin paar lauset ja siis laps paar lauset. Edasi hakkasime
koomikseid lugema, nii et jagasime rollid ära. Piltlikult öeldes
luges üks meist politseiniku ja teine kurikaela teksti. Selline
teatri moodi lähenemine lapsele õudselt meeldis ja sealt edasi
hakkaski lugemine teda järjest rohkem huvitama.
#000043
Oleme abikaasaga mõlemad käinud klassis raamatut ette lugemas.
Kuulsin enne üht lugemist, et meie lapse klass läheb Estoniasse
balletiga tutvuma, ja tutvustasin oma teksti lugedes lastele ka
balletisamme. Nad tegid neid päris suure huviga järgi. Mu abikaasa
luges neile „Robinson Crusoet“, lastes lugemise taustaks kõlarist
meremühinat. Ka see meeldis lastele.
#000044
Mõtlen igal aastal lastele ka ise mõne kriminaalse loo välja.
Jutu lõpu jätan lahtiseks, et nad saaksid selle ise kirjutada.
Eelmisel aasta loos ei jõudnud õpetaja Mariin mingitel salapärastel
asjaoludel kooli. Kuna õpetaja Mariini päriselt ka koolis ei olnud,
oli klass tohutu murelik. Nad kartsid, et äkki ongi nende õpetaja
röövitud. Kasutasin loos kõigi õpilaste nimesid, mis tegi neile
#000045
Meie hakkasime kodus iga päev 15 minutit lugema ja alguses
võtsime lausa stopperiga aega. Kui olime juba piisavalt palju
lugenud, polnud stopperit enam vaja. Algul laps rõõmustas
kellatirina peale, sest sai vabaks, hiljem nagu ei kuulnudki seda,
sest lugeda oli nii huvitav.
#000046
Laps peab ka päevikut, mitu minutit ta iga päev lugenud on. Kui
pole lugenud, siis kirjutab ausalt null minutit. Kui nulle on juba
mitu korda kirjas, siis arutame, mida teha. Arvutame lugemispäeviku
andmete põhjal välja, kui palju ta peab edaspidi rohkem lugema, et
#000047
Eelmisel aastal seadis laps endale eesmärgiks lugeda läbi sada
raamatut. Arutasime, kas seda pole liiga palju, ja ta võttis uueks
eesmärgiks läbi lugeda 20 raamatut. Tegelikult jõudsime lugeda
kümme. Ta ise ütles siis, et pidas ennast paremaks lugejaks, kui
#000048
Laps peab loetud tekstist aru saama, sellepärast laseme tal loetu
ümber jutustada. Nüüd sügisel alustas ta „Karupoeg Puhhiga“
ja on esimesi peatükke sealt mulle juba ümber jutustanud. Ta on
#000049
Hästi tore on, et Emili koolis on koolipäeva sees
lugemisminutid. Ühes Londoni koolis nägin, et sealgi loevad lapsed
#000050
Praegu ilmub väga häid lasteraamatuid ja need kindlasti
innustavad lapsi lugema. Lastele kirjutada on väga põnev, aga mu
#000052
Minu kaks ja pool aastat vanem õde oli suur lugeja ning tema
käest sain aabitsa ja trükitähtedega raamatuid. Meil käis ka
Täheke, kus oli mullegi mõndagi huvitavat. Mäletan, et õde luges
ka „Sipsikut“. Otseselt ma lugemist ei õppinudki, kuid kooli
#000053
Vanemates klassides hakkas isa mulle alternatiivseid raamatuid
soovitama, kui mõnest raamatust liiga vaimustuses olin. Nii hakkas
tekkima kriitiline suhtumine. Lõpuks jõudsin doktorikraadini. Tahan
eelnevaga öelda, et kui lapsel edeneb algul mingi asi aeglaselt,
siis ei tähenda see, et ta hiljem hakkama ei saaks.
#000057
Arvan, et tänapäeva koolis peaks olema lugemine tore ja armas
tegevus ning lapse kodus võiks olla lugemine popp. PISA testidki
näitavad, et lõpuks on edukamad lapsed, kellel on kodus rohkem
raamatuid. Vanavanemad võiksid lapselastele ette lugeda. Ka
raamatukogud võiksid lastele rohkem lugemisõhtuid korraldada.
#000058
Natalja Kitam, pedagoog ja psühholoog:
#000059
Mul oli ema algklassiõpetaja ning tänu sellele olin pidevalt
raamatute keskel ja lugema õppisin endalegi märkamatult. Mäletan,
et viieaastasena lugesin Anderseni muinasjutte ja Tšukovski
lasteluuletusi. Hiljem hakkasin võtma raamatukogust korraga nii
palju raamatuid, kui kanda jõudsin. Kuskil neljandas klassis lugesin
isegi Remarque’i teoseid, sest vanaisa riiulis olid need olemas ja
mul polnud sel suvel midagi muud teha. Ega ma Remarque’ist aru
#000060
Kui laps õpib lugema esimest korda, siis liigub ta edasi aeglaselt nagu lennuk stardirajal. Kui ta aga töötab läbi 30 raamatut nädalas, on ta juba õhku tõusnud lennuk. Kiirus on see, mis aitab lennata.
#000062
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000064
Koolid tähistasid eesti kirjanduse päevaSkaalameetod sobib iga õpetaja meetodivaramusseMeediapädevuse arendamine aitab hoida ajakirjandusvabadustInterneti rämps tuleb kooli kaasaAnna noortele võimalus ja nad teevad ära
#000067