Kuidas suurendada meeste vaarikuse ulevaateid
#000000
Thari kõrb meelitab ligi niiskusesisaldusega suvised edelamussooni. Seal, kus edelamussoon puhub mägedesse, sajab palju, paiguti üle mm aastas, Cherrapunji külas Assamis üle 12 mm aastas. Paratamatud on andmete nappusest tulenevad piirangud, sealhulgas statistilise andmetöötluse osas. See suurendaks ühiskonna seisundi analüüsiks ja sotsiaalseks juhtimiseks kättesaadava informatsiooni üldhulka ning arvatavasti vähendaks dubleerimist andmete muretsemisel. Käesolev uurimus teostati paralleelselt kahe teise sama üldsihiga uurimusega, millest ühes koguti andmeid sotsiaalse informatsiooni kasutamise praktikast Euroopa riikide parlamentides1 ja teine oli pühendatud sotsiaalse informatsiooni kaudu seadusloome täiustamise ning laiemalt seadusloome edendamise õigussotsioloogiliste lähtekohtade üldistamisele selleteemalises teoreetilises kirjanduses.
#000001
Arvamus Põnev on lugeda sõnade vahelt ja lausete tagant. Eriti praegu, kui kujundlikult öeldes president ei plaksuta riigikogu esimehe kõne järel ja riigikogu esimees jätab käed lauale pärast presidendi kõnet.
#000002
EKRE ühe juhtpoliitiku Henn Põlluaasa tekst, mida ta luges riigikogu uue tööaasta avaistungil küll parlamendi spiikri staatuses, oli lihtne ja selge.
#000003
Tegemist on demokraatliku ühiskondliku protsessiga, millega tuleb kõigil mõistusepäraselt leppida. Seda tava rikkusid nii opositsioon, ajakirjandus kui ka president Euroopa Liit peab olema ja jääma suveräänsete riikide liiduks. Siin pole vaja tõlgendada Kuidas maarata parlamendiliikme paksus mõistatada, mida kõneleja ühe või teise lausega mõtles.
#000004
Mis fryerIndia – VikipeediaВ обе стороны по рельсам ездили вагончики наподобие городского трамвая, повсюду сновали пешеходы всякого облика и размера, кое-кто разъезжал на устройствах, напоминавших велосипеды с одним или парой колес, иногда попадалась группа созданий на страусозавре.
#000005
Arutelu, kas riigikogu esimehena peaks ta tõusma erakondadest kõrgemale ja sealt mõtestama parlamentaarsust õigusriigis koos parlamendi tähendusega Eestis või ajama selleltki toolilt koduerakonna asja, on vaidlus poliitikafriikidele. See on nagu Euroopa Liidu lippude väljaviimisega Toompea lossi valgest saalist — Keskerakond ja Isamaa kutsusid EKRE koalitsiooni, valisid Põlluaasa parlamendi spiikriks ja riigikogu kantselei sai korralduse euroliidu lipud silma alt lattu tõsta.
#000006
Siin pole mingit varjatud märki.
#000007
Põlevkivienergeetika ja rohelised alternatiivid. Veidi pehkinud e-riik ja ligipääs uutele identimismudelitele. Uue kokkuleppe vajadus riigi ja kodanike vahel, kuidas riik kogub ja kasutab kodanike andmeid.
#000009
Kõik need on päris murekohad. Aga nii koalitsioon, opositsioon kui ka valitsuse loožis istunud ministrid ootasid, kes ärevuse või närvilisusega, mida ja kuidas ütleb president Kaljulaid praeguse sisepoliitilise aja kohta.
#000011
Ta jõudis sinna läbi mõtte, et ühiskonnaõpetuse tunnis peaksid lapsed saama senisest parema ettevalmistuse ka demokraatia mõistmiseks: "Paranema peavad noorte teadmised sellest, miks õigusriik on tähtis, miks ei saa alati otsustada vaid enamuse huvist lähtuvalt, mida üldse tähendavad universaalsed inimõigused, miks on oluline meedia- ja sõnavabadus.
#000012
Et siis mõne aja pärast veel otsekohesem olla.
#000013
Aga tõeliselt selgubki just neil ajaloohetkedel, mis on pigem keerulised, milline siis on meie Eesti tegelikult. Ja mitte ainult seda, vaid ta sõnastas valikud, küll otsesõnu näpuga näitamata, aga kes kuulsid või lugesid, said aru.
#000014
Milline on Eesti valik olla tegelikult? Vabadust armastav või pelgav? Jõudu või väärtusi austav?
#000015
Nutikaid uusi lahendusi otsiv või vanadest kulukalt kinni hoidev? Uudishimulik maailma põnevate võimaluste suhtes või umbusklikult endasse sulguv? Kuid pöördumine riigikogu liikmete poole, et nad on oma otsustes vabad, aga siiski mitte täiesti, sest põhiseaduse järgi peavad nad lähtuma Kuidas maarata parlamendiliikme paksus kõigi inimeste, mitte vaid oma valija ootustest, ning et nad on õigusriigi hoidjad, kes ei saa selle vastutuse eest põgeneda fraktsiooni seisukoha taha — need on riigipealt õiged, aga deklaratiivsed sõnad.
#000016
Ilma igasuguse künismita: koalitsiooni kuuluvate erakondade parlamendifraktsioonide üksmeel hääletustel tagab koalitsiooni ja seega valitsuse kestmise, parlamendiliikme isiklik arvamus on oluline, aga mitte siis, kui küsimuse all on valitsuse püsimine või langemine.
#000017
Meenutades ka Kersti Kaljulaidi valimist presidendiks sügisel toonagi oleksid Reformi- ja Keskerakonna mitmed liikmed jätnud talle salajasel hääletusel toetushääle andmata, aga nende fraktsioonid otsustasid, et nii on kõige mõistlikum peatada piinlikuks veninud presidendi valimiskarussell. Eestis on valitsusliidu parlamendipoliitikud lahkunud koalitsioonist akna alla fraktsioonitutena istuma, nagu viimati tegi Raimond Kaljulaid Keskerakonnast, või hääletanud vastu koalitsiooni tahet, nagu viimati Viktoria Ladõnskaja-Kubits Isamaast.
#000018
Aga midagi nii dramaatilist, mida võiks võrrelda Brexiti tormis kõikuvas Briti parlamendis toimunud teisele poole astumisega, pole Eesti riigikogus juhtunud. Ent president Kaljulaidilt kõlas kaks mõtet, millele saab anda päevapoliitika konkreetsetes küsimustes poole valimise tõlgenduse.
#000019
Esiteks toetas ta Reformierakonna algatust, et riigikogu teeks valitsusele ettepaneku alustada Eesti lasteaedade ja koolide muutmist ühtseks ja eestikeelseks. Just nii saab selgitada presidendi tunnustust Kohtla-Järve ja varsti ka Jõhvi gümnaasiumidele, "kes on julgelt otsustanud hüpata tundmatusse vette, julgustades õppima ainult eesti keeles".
#000020
Reformierakonna algatust nad toetada ei taha, seetõttu esitasid kiirelt enda eelnõu, mis keskendub eesti keele õpetamisele, mitte Kuidas maarata parlamendiliikme paksus koolile Eestis. Ja teiseks Isamaa peamine valimislubadus muuta pensioni II sammas vabatahtlikuks, mida oponendid nimetavad ka selle lammutamiseks, aga mis on muutumas praeguse koalitsiooni ametlikuks poliitikaks.
#000022
Kas president saanuks puhkenud ühiskondlikust debatist mööda vaadata? Igatahes ta ei teinud seda, kui lugeda sõnade vahelt ja lausete tagant: "Kas Eesti inimene saab ka edaspidi uskuda oma riigi põhiseadust ja seadustega antud lubadusi, isegi väga pikaajalisi? Mina usun, et saab.
#000023
Ilma igasuguse etteheiteta, aga võibolla kuuleksime Kadriorust umbes nii, et tore, kui tekstis jagub nuputamist ja tõlgendamist lugemisoskusega inimestele. See oleks märk, et lugeja on leidnud õige teeotsa.
#000025
Naljatades saab öelda, et võib minna ka teistpidi, kui palutakse pöörata tähelepanu presidendi kõne sellele lõigule: "Aga meil on ka enesekindel rumaluse paraad. See uhke ebakompetentsus ja üleolev suhtumine süvenemisse, teadusesse, haritusse — ka see on niidiots, mis näitab meile probleemi, murekohta, aga me saame selle edukalt sikutades pöörata kultuurieduks, keeleuuenduseks, teadusuuenduseks, poliitikauuenduseks. Toimetaja: Marko Tooming.
#000026