25. novembril avatakse Kogo galeriis näitus „Ühised jooned, jääkaru ja elevant“, mis toob kokku interdistsiplinaarse käsitöö ja skulptuuripõhise loominguga tegeleva kunstniku Laura Põllu ning Eesti kaasaegse kunsti klassiku, maalikunstnik ja graafik Andres Toltsi (1949–2014) teosed. Näituse kuraator on Šelda Puķīte. Näituse avab etenduskunstnik Sigrid Savi ja Laura Põllu performance. „Ühised jooned, jääkaru ja elevant“ on avatud 28. jaanuarini.
#000002
Kuigi Laura Põld ja Andres Tolts esindavad kaht väga eriilmelist põlvkonda, näivad nad jagavat sarnaseid visuaalseid koode ja huve. Need ühisjooned väljenduvad sarnastes mõtteprotsessides, mida võib täheldada selles, kuidas on kasutatud vormi, mustreid, materjale ja ruumi. Et seda tähelepanekut proovile panna, kutsus näituse kuraator Šelda Puķīte Laura Põldu looma uut töödesarja, mida eksponeeritakse koos Andres Toltsi maalidega, mis pärinevad Tartu Kunstimuuseumi kogust.
#000003
Kogo galerii tänavuse näituse- ja publikuprogrammi pealkiri on valitseva õhkkonna vaimus „Minevik on olevik“. Poeetilise ja semantilise sõnamängu abil kirjeldatakse aega kui liikumisvahendit, mis toob teatud sündmused ja kogemused minevikust olevikku. Laura Põllu ja Andres Toltsi näitust võib pidada austusavalduseks Eesti kunstipärandile, mis koos üleilmsete mõjudega tiivustab jätkuvalt uut kunstnikepõlvkonda. Samuti saab näitusel kogeda, kuidas kunst ja kunstiajalugu mittelineaarses ajas koos eksisteerivad, pidevalt kattuvad ja erinevates vormides omavahel suhtlevad.
#000004
„Ühised jooned, jääkaru ja elevant“ avatakse 25. novembril kell 18.00 koos etenduskunstnik Sigrid Savi ja Laura Põllu performance'iga, kus kunstnikud mõtisklevad äratundmise, kodususe ja dekoratiivsuse üle ning komponeerivad koos liikumise, mis resoneerib eksponeeritavate teostega. Samal õhtul toimub Aparaaditehases ka Galeriide öö vol. 7. Näitust saab külastada 28. jaanuarini K–R kell 13–19, L kell 13–18. Galerii asub Tartus Aparaaditehases Kastani 42.
#000005
- 25.11.2022 kell 18.00 näituse avamine koos Sigrid Savi ja Laura Põllu performance’iga, kus kunstnikud mõtisklevad äratundmise, kodususe ja dekoratiivsuse üle ning komponeerivad koos liikumise, mis resoneerib eksponeeritavate teostega.
- 26.11.2022 kell 15.00 „Vestlused näitusel: mustrite otsinguil“. Vestlusringis osalevad kunstnik Laura Põld, kunstiajaloolane, kuraator ja KUMU maalikogu juhataja Liisa Kaljula, Läti Kaasaegse Kunsti Keskuse teadur ja kuraator Ieva Astahovska ning nõukogudeaegse avangardkunsti ja nüüdisteoste kogujad Epp ja Martin Kruus. Vestlust juhib näituse kuraator ja Kogo galerii programmijuht Šelda Puķīte. Vestlus toimub inglise keeles.
- 10.12.2022 kell 15.00 „Ühised jooned ja valgus“. Ringkäik, mille käigus külastatakse kaht näitust Tartus: Laura Põllu ja Andres Toltsi „Ühised jooned, jääkaru ja elevant“ (25.11.2022–28.01.2023) Kogo galeriis ning Kristi Kongi ja Mare Vindi „Selleks, et tajuda valgust, pead sulgema silmad“ (11.11–11.12.2022) Tartu Kunstimajas. Ringkäiku juhivad kunstnikud Laura Põld ja Kristi Kongi ning kuraatorid Šelda Puķīte ja Peeter Talvistu. Ringkäik toimub inglise keeles.
#000006
- 14.01.2023 kell 14.00 vabakudumise töötuba kunstnik Laura Põlluga.
- 28.01.2023 kell 14.00 näituse lõpetamine koos Sigrid Savi ja Laura Põllu performance’iga, kus kunstnikud mõtisklevad äratundmise, kodususe ja dekoratiivsuse üle ning komponeerivad koos liikumise, mis resoneerib eksponeeritavate teostega.
#000007
Andres Tolts (1949–2014) oli maalikunstnik ja graafik, kes pälvis kunstimaailmas laialdast tähelepanu juba 1960. aastatel, mil temast sai üks juhtivaid noori avangardkunstnikke Eestis. Ta oli koos Leonhard Lapini (1947–2022) ja Ando Keskkülaga (1950–2008) tuntud popkunstirühmituse SOUP ’69 asutaja. Toltsi on sageli nimetatud ainsaks tõeliseks Eesti popkunstnikuks, sest ta kasutas oskuslikult oma loomingus toorainena ümbritseva maailma visuaalset informatsiooni. Varasemal loomeperioodil oli Tolts enim tuntud kollaažide ja vormikatsetuste poolest.
#000011
Küpsema kunstnikuna pöördus ta tavapärasema maaliformaadi poole, kuid ei loobunud kunagi oma mängulisest autoripositsioonist. Tema maalidel käsitletud teemades kohtusid sageli nii triviaalsus (odavate materjalide kasutamine, postkaardi reprodutseerimine) kui ka teatud eetilised ja esteetilised seisukohad.
#000012