UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Kuidagi on juhtunud niimoodi, et Nõukogude ajaga pole Eestis veel lõpparvet tehtud. Kusagilt ei paista ka head ideed, kuidas seda teha, kirjutab Aimar Ventsel.
#000005
Nägin hiljuti, kuidas kaks vana endist kommunisti Facebookis omavahel sõnelema läksid. Lahkarvamus tekkis teemal, kas Debora Vaarandilt peaks ära võtma Lennart Meri antud auraha ja hilisema elutööpreemia.
#000006
Teatud mõttes on need pensioniealised mehed väga erinevad. Üks neist on praegu sotsiaaldemokraat, teine Isamaa liige. Üks astus kunagi Kommunistlikusse Parteisse ideoloogilistel kaalutlustel, sest uskus inimnäolisesse sotsialismi, teine puhtalt oportunistlikult edasist karjääritõusu silmas pidades. Üks üritab tervele maailmale selgeks teha et Venemaa on tegelikult tore riik ja selle elanikud on valestimõistetud, teine on Venemaa suhtes kriitiline.
#000007
Endistel relvavendadel on ka palju ühist. Peale selle, et nad olid mitu head aastat parteikaaslased, käisid nad ühtedel ja samadel mai- ning oktoobriparaadidel, kus nad skandeerisid samu loosungeid. Mõlemad kollabreerusid võõrvõimuga vastavalt oma võimetele ja vajadustele. Mõlemad andsid oma panuse sotsialismi lõplikku võitu ja helge tuleviku ehitamisse. Mõlemad usuvad siiani, et parteil on alati õigus ja et parteijuhatuse otsused ei kuulu vaidlustamisele.
#000008
2000. aastate alguses kõlas teadusmaailmas hääli, mis väitsid, et on aeg lõpetada postsotsialismist rääkimine, sest sotsialism ja sellega seotu on juba ammu minevikku vajunud. Ma olin juba siis mõnevõrra skeptiline ja väitsin, et postsotsialismist saame rääkida niikaua, kui sotsialismist räägitakse.
#000010
Tegelikult oligi nii, et umbes kümmekond aastat oli postsotsialismi rindel Ida-Euroopa uuringutes vaikus. Siis hakkas äkki vaikselt, aga selle eest pidevalt suureneva tulvana tulema raamatuid ja artikleid, milles analüüsiti, käsitleti või kasvõi ainult mainiti sotsialistlikku perioodi. Mida rohkem aeg edasi läks, seda aktuaalsemaks muutus sotsialistliku mineviku uurimine.
#000011
Me elame nüüd ajajärgul, mil sotsialismil on äkki tähendus, tähendus on sellel, mida keegi sel ajal tegi ning praegused hinnangud kipuvad olema mustvalged. Pole see sotsialism nii surnud midagi! Ka Eestis ilmuvad kapist välja sotsialismiaegsed luukered ja nagu näha, need lähevad inimestele korda.
#000012
Mul on praegu käsil üks uurimisprojekt Nõukogude perioodi mäletamisest Kasahstanis. Kasahstanis on Nõukogude aeg, õigemini mälestus sellest, veel rohkem elus kui Eestis. Almatõ kesklinnas on suur park 28 panfilovlase mälestamiseks (tegemist oli Kasahstanis formeeritud väeosaga, mille 28 sõdurit hukkusid "kangelaslikult" Moskvat kaitstes. Hiljem tuli välja, et see on ühe ajakirjaniku poolt kokku luisatud legend ega vasta tõele). Samas kõrval asuvad suur võidumonument, igavene tuli ja mälestusmärk kasahhi naissnaiperitele.
#000013
Kasahstanis ei tähistata 9. maid ametlikult, selle asemel on 7. mail rahvusliku ühtsuse päev koos paraadi ja pidulike kõnedega, ent 9. mai on mitteametlik püha igavese polgu ja veteranidega (Georgi lindid on de facto keelatud).
#000014
Kasahstani omaaegne president Nursultan Nazarbajev kuulutas Stalini perioodi ametlikult inimsusevastaseks režiimiks ja Kasahstanis on kõigist Nõukogude Liidu endistest liiduvabariikidest kõige rohkem tähelepanu pühendatud Gulagi arhipelaagi mälestusele elushoidmisele. Kasahstanis oli tol ajal palju laagreid – õigemini oligi Kasahstan üks suur vangilaager – ja neid muuseume ning memoriaalkomplekse annab läbi käia.
#000015
Kui ma aga ühelt oma tuttavatelt küsisin, milline on suhtumine Turkestani Leegioni (sakslaste poolt moslemiusku sõjavangidest kokku pandud väeosade katusnimetus. Leegionis oli palju Kesk-Aasiast pärit sõdureid), siis oli vastus kiire tulema: "Neid me peame vabadusvõitlejateks!". Nõnda ütlevad inimesed, kes 9. mail punaste nelkidega igavese tule juurde lähevad.
#000016
"Nõnda võibki Kasahstanis näha ausambaid Tsaari-Venemaa kindralitele ning kasahhi khaanidele, kes nende vastu sõdisid."
#000017
Ma olen ammu pannud tähele, et Kesk-Aasia on regioon, kus välditakse konflikte ja üritatakse leida kompromisse. Kompromissid leitakse ning seda suudetakse teha isegi niivõrd vastuolulisel ja ühiskonda lõhestaval teemal nagu seda on suhtumine Teise maailmasõtta. Selles on oma roll muidugi ka valitsusel ning ennekõike presidendil, kes üritavad asja sättida nii, et konfliktsetel teemadel on nurgad maha silutud. Nõnda võibki Kasahstanis näha ausambaid Tsaari-Venemaa kindralitele ning kasahhi khaanidele, kes nende vastu sõdisid.
#000018
Üheaegselt on olemas Nõukogude võimu sümboliseerivad sümbolid kui ka Nõukogude võimu ohvrite memoriaalid. Igaks juhuks pole üheselt paika pandud, et kes on head või halvad, kas Punaarmees või Turkestani Leegionis teeninud kasahhid.
#000019
Kindlasti on inimestel vastandlikke hinnanguid ühele või teisele isikule või sündmusele, kuid mulle tundub, et valitsev riiklik konsensus seisneb selles, et puudub ametlik konsensus.
#000020
Ma ei väida, et kogu Kasahstani kogemust annab Eestisse üle kanda, aga sealne asjade käik näitab, et vastuolulisi teemasid on kuidagi võimalik niimoodi käsitleda nii, et ei teki sügavaid ühiskondlikke lõhesid. Võib-olla on eestlaste protestantlik eetika liiga kompromissitu, ma ei oska öelda.
#000021
Kindlasti on erinev see, millistele suhtumistele 1990. aastate alguses hakati riiki üles ehitama Eestis ja Kasahstanis. Kuidagi on aga niimoodi juhtunud, et Nõukogude ajaga pole Eestis veel lõpparvet tehtud. Kusagilt ei paista ka head ideed, kuidas seda teha. Aga ajalugu koosneb vastuolulistest sündmustest ja isikutest, võib-olla piisab alustuseks selle lihtsa tõsiasja tunnustamisest.
#000022
Harri Tiido: ühe filosoofi mõtteid Venemaadest
#000023
Kirjastaja: "Punane põrgu" ei jäta küsimust, kas jätta mõni viisnurk kuhugi rippuma
#000024
Šiškin: läänel on Ukrainas käivas sõjas oma süü
#000025
Hent Kalmo: külm sõda Narva jõel
#000026
Enno Uibo: meie kirjandust ei peaks esindama punaaktivist ja küüditaja
#000027
Kadri Taperson: miks kirjanikud tänaval ei ole?
#000028
Mart Kalm: Tallinn on ebaratsionaalselt hõre ja sisuliselt välja ehitamata
#000029
Vanemteadur: on aeg arutada, kuidas hinnata inimeste osalust küüditamises
#000031
Aimar Ventsel: vene pealiku ämber
#000032
Andres Põder: kas vajame suukorvistamist?
#000034
Kaarel Tarand: külmasurm ei kohuta
#000037
Suninen nõustus viimaks reedeseid probleeme lahkama
#000041
Turu raamatumessil tutvustatakse ka värsket eesti kirjandust
#000042
Venemaa ründas Ukrainat 40 Shahedi drooniga
#000043
Jabeur teenis esimese turniirivõidu kõvakattega väljakul
#000048
Riik toetab Kagu-Eesti ettevõtlust 7,5 miljoni euroga
#000049
Venemaa ja Valgevene suusatajate võistluskeeld jäi püsima
#000050
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000054
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000055