Meie aja usulisest kriisist haridusmõtlemises
#000001
Mis aga paneb mind põhjalikult muretsema, on laiem arusaamatus ja
ajukramp, kui peame lahti mõtestama selle lõpptulemuse, missugust
inimest tahab Eesti kool kujundada ja kuidas ta noortes ühiskondlikku
#000010
Käis nimetab haritud inimese omadustena eelkõige tema vaimsust
ja kõlblust ning hindab tulemuslikuna sellist haridust, mille kaudu
õpilane siseneb ühiskonda kui vaimselt ergas, vastuvõtlik, küps
ja kõlbeline tegutseja. Inimene pole teadmiste omandamise järel
eales valmis, vaid peab selgesti teadma oma suutmatust kõike elavat
oma elususes hoomata. Edu standardiseeritud testitulemustes ei saa
kirjeldada ainsa tunnistusena haridusest, haritusest ega kasvatusest.
#000014
Kui me tähelepanuga võtaksime ette haridusikooni Peeter Põllu
juba 1928. aastal ilmunud essee „Meie aja usulisest kriisist“,
saame näha teatava põduruse tuleku kuulutust.
#000015
Täpne küsimus oleks nüüd niisiis: Kuidas on võimalik kooli
kaudu kasvatada solidaarsust ja võimestada noori (ja õpetajaid
endid!), et nad suudaksid end identifitseerida kultuurikandjatena?
See on väärtuste ja kasvatuse, mitte innovatsiooni küsimus.
#000028
Hetkel ainult üks arvamus teemale “Meie aja usulisest kriisist haridusmõtlemises”
#000035