Teadlased uurivad, kuidas on kõrvaklapiheli mõjutanud Eesti laste kuulmist
#000005
Viimaste aastakümnete jooksul on audioloogid ja kõrvaarstid täheldanud, et noorte kuulmisteravus langeb. Teistes riikides tehtud uuringutest ilmneb, et kuulmislangust esineb kümnendikul noortest. Eestis pole selle kohta andmeid, mistõttu uurivadki Tallinna ülikooli teadlased nüüd Eesti õpilasi, et selgitada välja, kuidas kuulevad lapsed erinevaid helisagedusi.
#000006
Keila kooli õpilane Markus-Toomas Meritam ütles, et testi tulemus andis talle teadmist, et võib julgemini muusikat kuulata. "Ei olegi nii kurt kui arvasin. Ma arvasin, et valjema muusika pärast olen vähe kurdimaks jäänud, aga tegelikult ei olegi nii väga." Kõrvaklappidest eelistab ta neid, mis ei võimendaks heli liigselt üle.
#000008
Uuringu üldjuht, Tallinna Ülikooli eksperimentaalpsühholoogia labori projektijuht Avo-Rein Tereping selgitas, et õpilaste kuulmistundlikkust määratakse standardse audiomeetrilise protseduuri käigus, mis kestab iga inimese puhul kümme minutit. Õpilaste kuuldeläve uurimiseks, tuleb neil kõrvaklappidest kuulata erinevaid sagedusi.
#000010
Täita tuleb ka küsimustik muusika kuulamisharjumuste ja tugeva heliga kohtades viibimise kohta. "Pärast audiomeetrilist testi saab õpilane väljatrükituna info oma kuulmisteravuse kohta. Kui mõnel õpilasel avastatakse oluline kuulmislangus (30 detsibelli ja enam), siis informeerime sellest lapsevanemaid," kinnitas Tereping.
#000011
"Üheks kuulmist kahjustavaks teguriks on saanud muusika kuulamine väga suure valjusega. Kontsertidel, eriti rokkmuusika puhul, samuti diskoteekides ulatub helitase sageli 95–110 detsibellini. Niisugune valulävele lähedase helitasemega muusika võib tekitada kuulmislanguse juba 15–30-minutisel kuulamisel."
#000012
Terepingu sõnul kinnitavad välismaised uuringud, et kõrvaklappidega muusika kuulamisel keskmiselt üle kolme tunni päevas suureneb kuulmislanguse risk oluliselt. Ta lisab, et teistes riikides tehtud uuringud kinnitavad, et kuulmislangus või tinnitus (kohin või vile kõrvades) esineb 10–13 protsendil noortest.
#000013
"Üheks kuulmist kahjustavaks teguriks on saanud muusika kuulamine väga suure valjusega. Kontsertidel, eriti rokkmuusika puhul, samuti diskoteekides ulatub helitase sageli 95–110 detsibellini. Niisugune valulävele (120 detsibelli) lähedase helitasemega muusika võib tekitada kuulmislanguse juba 15–30 minutisel kuulamisel," selgitas Tereping.
#000014
Mõne uuringu kohaselt võivad tundlikud kuulmisrakud küll taastuda, kuid üldiselt kui kahjustus on tekkinud, siis ta ka nii jääb. Siit ei tasuks nüüd järeldada, et kõrvaklappidega ei tasuks üldse muusikat kuulata. Pigem tuleks seda teha mõõduka valjusega mõistliku aja vältel.
#000015
Enne erinevaid protseduure saavad kõik uuringus osalevad koolid kuulda 45-minutist loengut kuulmiskahjustustest ja kuulmishügieenist, et kuulajad oskaksid ise hoiduda valjudest helidest tingitud kuulmiskahjustustest.
#000016
Kuigi uuringu probleemipüstitusest ja siinsest artiklist võib jääda mulje, et kõrvaklapid on kõige kurja juur, on Avo-Rein Tereping siiski teist meelt. "Ma ei räägi üldse seda, et ei tohiks kõrvaklappe kasutada. Vastupidi, kõrvaklappidega on võimalik kuulata kvaliteetset muusikat väga kvaliteetse heliga, aga seda tuleb teha mõistlikult."
#000017
"Kui te lähete metsa, no ärge siis ometi kõrvaklappe pähe pange. Kuulake vaikust, sest ka see on kõrvale ülimalt vajalik."
#000018
Seega tuleks kõrvaklappidega või ka kontserdil muusikat kuulates silmas pidada mõõdukust nii helivaljuse kui ka muusika ja müra sees veedetud aja osas.
#000019
Ühe eluterve soovituse annab Tereping veel: "Kui te lähete metsa, no ärge siis ometi kõrvaklappe pähe pange. Kuulake vaikust, sest ka see on kõrvale ülimalt vajalik."
#000020
Tehnoloogia areng mõjutab otsust, kas elada pigem kuulja või kurdina
#000025
Mitu minutit liiga valju muusikat kontserdil võib kahjustada kuulmist?
#000026
Lehepuhurite "muusika" ehk kuidas saada aru, et mingi heli on ohtlik?
#000027
Eesti muusikud võitlevad kuulmisprobleemidega, oma loo rääkis trummar Andres Oja
#000028
Muusikafestivalil kõlari kõrval seismine mõjub kõrvale kui reaktiivlennuk
#000029
Emotsionaalne tugi pikendab mõnevõrra eluiga
#000033
Uuring: nihverdamine viitab põdurale tervisele
#000034
Kõhuviiruse põdemise järel võib inimene teisi nakatada veel terve nädala
#000039
Eesti inimesed on pikkuselt maailmas kolmandal kohal
#000040
Veejoojad võivad südamerahus kauem elada
#000042
Poole sajandiga võivad kaduda kohanimedest pea pooled
#000044
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000047
Teadlased nuputavad, palju võiks kell olla Kuu peal
#000048
Nooremteadur: naer aitab peita piinlikkus- ja ebamugavustunnet
#000049
Meelespea täiskasvanule: mille vastu peaks (uuesti) vaktsineerima
#000052
Nahaarst: inimene ei tohiks tahta saada pruuniks
#000057
Tööl käimine on kahjulik ja pole tarvilikki
#000063