Kiviseinad on 5–10 korda suurema omakaaluga kui puitseinad, seega on ka kivimaja vundamendile langev koormus puitmaja koormusest oluliselt suurem. Kivimaja vundament peab olema jäik, kuna igasugused kujumuutused vundamendis väljenduvad pragudena hapras kiviseinas.
#000000
Vundamendist tõuseb niiskus kapillaarjõudude mõjul seina siis, kui vundamendi- ja seinaosa vahel puudub eraldav hüdroisolatsioon. Probleem niiske vundamendiga väljendub värvkatte mullitamises ja koorumises, krohvi irdumises ja soolakristallide kogunemises seina alaossa. Soolad lahustuvad vee liikumisel läbi kivi pooride ning ladestuvad niiskuse aurustumisel seina pinnale. Seina kandevõimele need mõju ei avalda, kuid rikuvad viimistluskihti vatitaolise ollusega.
#000001
Pööningu kevadnumbris nr 1 (30) / 2022 vaatame üle probleemid kivimaja vundamendiga: millised on levinumad probleemid ja kuidas neid lahendada.
#000002
Uuri lähemalt ka neid lugusid:
#000003
Mida saab kodus ise teha, et maal ja selle ümbrisraam säiliks kauem?
#000004
Kui vanad need uksed ja aknad on?
#000005
Vanad talukaardid ja kuidas neid hoida
#000006
Vanal hoonel ei saa paljusid omadusi muuta. Kuna hoone eluea...
#000007
Ajakiri Pööning kirjutab ajalooga majadest ja aedadest, disainiklassikast, pärandkäsitööst, traditsioonilistest töövõtetest ning meistritest. Artikleid kirjutavad oma ala spetsialistid, ajakiri on Eesti-põhine. Tegemist on rohkelt pildimaterjali sisaldava kvaliteetajakirjaga, millest leiab nii huvitavat lugemist, kui ka praktilisi restaureerimisalaseid õpetusi.
Ajakiri Pööning ilmub 6 korda aastas - põhinumbrid märtsis, juunis, septembris ja detsembris ning lisanumber Hoov aprillis ja tehniline erinumber oktoobris.
#000008