Meemesilane on üks vähestest kodustatud putukatest.
#000000
Mesilane on kõige töökam pisike putukas ja meie ettevõtte tahab olla sarnane mesiperega, kus kõik tööd ja tegemised on väga süsteemsed ja korrektsed
#000001
Mesi on mesilaste poolt taimedelt kogutud nektarist või eritistest spetsiifiliste ainete lisamisega toodetud ja kärjekannudes valminud enamasti magus toiduaine.
#000002
Et nektarist saaks mesi, on vaja mesilastel seda töödelda, mis kujutab endast põhiliselt veesisalduse vähendamist.
#000003
Mesilased ei paiguta tarusse saabumisel kohe kärjekannudesse, vaid annavad selle edasi tarumesilastele, kes jätkavad selle töötlemist.
#000004
Töötlemine kujutab laias laastus endas tooraine korduval imemisel meepõide ja meepõiest väljutamisel ning paigutamisel kärjekannudesse. Iga töötlemise korraga väheneb mee niiskusesisaldus ja mesilased rikastavad mett erinevate meepõies sisalduvate ainetega. Vesi aurub ka kärjekannudesse paigutatud meest. Tavaliselt kaanetatakse mesi, mis on mee valmimise tunnus, siis kui mee niiskusesisaldus on 18-22%.
#000005
Mett liigitatakse botaanilise päritolu järgi õie- ja lehemeeks.
#000006
Õiemesi on taimenektarist saadud mesi. Lehemesi on elusate taimeosade ja neist toituvate putukate eritistest saadud mesi. Liigitus toimb lisaks veel taimeliikide järgi, millelt mesilased nektarit korjavad. Eristatakse mono- ja polüfloorset mett. Monofloorne mesi sisaldab vähemalt 50% ühe taime õietolmuteri ehk ühelt taimeliigilt korjatud nektari osa on üle poole. Polüfloorses mees on iga meetaime õietolmuterade maksimaalne sisaldus alla 50%. Eestis on meetaimedeks näiteks paju, võilill, põdrakanep, raps, valge ristik, mesikas, pajulill, kanarbik, pärn, naat jne. Mee töötlemise järgi eristatakse kärje-, sektsiooni või vurrimett.
#000007
Mee füüsikalistest omadustest lähemalt mee värvusest, lõhnast, maitsest ja konsistentsist.
Mee värvus sõltub taimedest, millelt nektarit korjatakse. Värvuse andjaks on taimede pigmendid: klorofüll – roheline, karotiin – punane, ksantofüll – kollane. Näiteks valge ristiku mesi on peaaegu värvitu, kanarbikumesi tume, pärna- ja mesikamesi hele merevaiguvärvi. Erinevate taimede mesi erineb peaaegu värvutust kuni tumepruunini. Vihmasel suvel on mesi heledam kui põuasel suvel. Samuti on mesi heledam, mis on vurritatud suve esimesel poolel, kui kesksuvel või sügisel vurritatud mesi. Lehemesi on tavaliselt tumedam, kui õiemesi.
#000008
Mee lõhn on seotud mees leiduvatest eeterlikest õlidest, mis omakorda sõtlub taimedest, millelt nektar pärineb. Mesi võib olla lõhnatu, nõrga, aromaatse, vänge või hapuka lõhnaga.
#000009
Kogenud taimetundja või mesinik võib lõhna järgi oletada, millistelt taimedelt nektar on peamiselt korjatud. Mee maitse on seotud mee lõhnaga ja võib olla magus, mõru, hapu, kibe, vahamaitseline jne.
#000010
Mee konsistents on valminud ja värskelt vurritatult veniv. Säilitamisel muutub mesi tumedamaks ja tihedamaks.
#000011
Mee säilitamisega kaasneb varem või hiljem, olenevalt korjetaimedest, mee kristalliseerumine.
#000012
Kristalliseerumist põhjustavad melitsitoosi ja glükoosi kristallialgmed. Mida kiiremini mesi kristalliseerub, seda peeneteralisem ta on. Kristalliseerunud mett saab uuesti üles sulatada veevannis temperatuuril 40°. Üle 42° mett kuumutades hakkavad mee kasulikud omadused kaduma.
#000013
Mett kasutatakse põhiliselt toiduainena. Süüakse naturaalselt või lisatakse toitudesse. Oluline on arvestada, et üle 42° temperatuuri hakkavad mee kasulikud omadused vähendama. Populaarsed on ka erinevad meesegud – astelpajuga, taruvaiguga, õietolmuga, kaneeliga jne.
#000014
Teised mee kasutusvaldkonnad on haiguste ravimisel (südame- ja vereringehaigused; närvihaigused; külmetus-, kopsu- ja hingamisteedehaigused, maksahaigused, nahahaigused jne), kosmeetikatööstuses ja konserveerimisvahendina.
#000015
MESI on mesilaspere peamine toit suvesoojas ning talvine toidu- ja energiatagavara.
#000016
Mesilasperes elab kesksuvel ligi 70 000 mesilast, kellest enam kui pooled lendavad taimedelt nektarit, õietolmu ja taruvaiku koguma ning vett tooma. Mesilane kogub taimeõitelt nektarit, mis tarus töödeldakse meeks. Mesilane toob tarru korraga kuni 50 mg nektarit, kus lisaks suhkrutele on suur osa vett, mille mesilased nektarist mett valmistades välja aurutavad
#000017
MESI sisaldab süsivesikuid, fermente, paljusid vitamiine, mineraalaineid, õietolmu, vett ja muidugi kergesti omastatavaid lihtsuhkruid (glükoos, fruktoos jt.)
MESI ei lõhu hambaid ega põhjusta hambaaukude teket
MESI on rahustava toimega ja aitab unehäirete korral
MESI on kasutamisel tuntava terapeutilise mõjuga – rahustav, valu- ja köha vaigistav, immuunsust tõstev jm.
MESI aitab kaasa paljude haiguste ravimisel, ka rasvumise ja alkoholismi puhul
#000018
Mee ostmisel, eriti suuremate koguste puhul, on vaja pöörata tähelepanu nii ostetavale kaubale, kui ka viia end kurssi mesiniku taustaga. Turult juhusliku müüja käest ostetud mesi võib hiljem osutuda kahtlase päritolu ja konsistentsiga magusaks olluseks. Tihtipeale müüvad paljud mesinikud seal oma kaupa ise ja neilt ostes on pettasaamise võimalus üsna väike. Valdavalt on Eesti tootjad jõudnud valmistada meepurkidele trükitud etiketid, kus mee päritolu ja mesiniku andmed kirjas, juba sellise pakendi kaubanduslik välimus sisendab usaldust mesiniku vastu. Kindlasti saab kvaliteetset kaupa naabrimehelt või muidu healt tuttavalt, eriti kui olete tema mesindusmeetoditega veidigi kursis. Pealegi ei saa väiketootja omale lubada mingisugust pettust, kuna tema klientuur koosneb enamasti tuttavatest ja nende tuttavatest, mee solkimise ilmsikstulekul levib info kiiresti ja pole enam kellelegi oma toodangut müüa. Kui hakkasite juba ühe mesiniku kliendiks ja tema kaup teile sobib, ei tasu mujalt otsima hakata. See on kasulik mõlemale, mesinik teab, kui paljust meest ta lahti saab ja ostja saab alati ühesuguse kvaliteediga mett.
Kindlasti pole hea hankida mett õhusaastet levitatavate tööstuspiirkondade või suuremate autoteede läheduses asuvatest mesilatest, sest õitele sadestunud kahjulikud ained kannavad mesilased nektariga tarusse.
#000019