RIA aastakonverentsi II sessiooni otseblogi
#000000
Teise sessiooni esimese ettekande teeb RIA infrastruktuuri osakonna juhataja Tarmo Hanga, kes räägib riigi andmesidevõrgu teemal aastal 2018.
#000002
“See on müüt, et ASO-l on “enda” üle-eestilist (optika) magistraalvõrku. Kasutame olemasolevat optikat ning oma optika pannakse ainult sinna, kus on see hädatarvilik või vajalik turvakaalutlustel. Me ei tegele eg ahakka tegelema võrgus olevate pealisteenustega. ASO koosneb oma hallatavast seadmestikust, meil on oma haldustiim, tugev koostöö küberturbe poolega,” sõnas Hanga.
#000003
“Täna pakume andmeside- ja internetiteenust riigiasutustele ja kohalikele omavalitsustele. Lisaks magistraalvõrgule haldab RIA klientide juurdepääsuühendusi. Magistraalvõrku rahastatakse riigieelarve vahenditest, juurdepääsu-ühenduste eest maksab iga klient ise,” teatas Hanga.
#000004
KovNeti projekti arendatakse kuna pilveteenused on tulekul. “Teenuste toimimiseks on hädatarvilik kiire ja turvaline arvutivõrk, mille üle oleks olemas kontroll. Kiire võrguühendus taskukohase hinnaga on samavõrra tarvilik nii ääremaa väikekontoris, valla koolimajas kui ka suures linnas,” täpsustas Hanga.
#000005
Aastaks 2018 on eesmärk liikuda ühtse ja tervikliku riigivõrgu suunas. “Tuleb vähendada riigi IS käideldavuse ja turvalisuse riske. Tagada läbivalt turvaseire võimekus kogu riigivõrgus. Tagada kriisiolukorras kontroll toimuva üle ja riigi infosüsteemi võtmekomponentide toimimine”.
#000006
“Kuuldused X-tee surmasid hakkasid levima 2014. aastal. Kui vaadata X-tee päringuid, siis sai ta alles siis endale tuule sappa,” teatas Vainsalu.
#000009
Vainsalu tunnistab, et X-tee ökosüsteem vajab korraldamist. Aastaks 2018. tuleb platvorm teha kvaliteetsemaks, nii tehniliselt kui organisatoorselt. Et kodanike liikudes liiguksid kaasa ka nende andmed on vaja riikideülest X-teed.
#000010
Eesti elektroonilise identiteedi kohta 2018. aastal jagas oma arvamusi, RIA valdkonnajuht Vallo Veinthal.
#000011
RIA ambitsioon eID osas on jätkusuutliku arengu tagamine ning võimekus pidevalt ja agiilselt arendades käia kaasas keskkonna pidevate muutustega.
#000012
eID jätkusuutlik areng eeldab, et eID vahendid peavad olema kasutatavad seal, kus on inimesed: veeb, nutiseadmed ja tahvlid.
#000014
“RIA pooldab kõiki kõrge turvalisusega vahendeid, võtame kasutusele tugevama krüptograafia. Toetame uute küpsete lahenduste kasutuselevõtmist. Arendus peaks käima startupilikult ehk kiirelt,” sõnas Veinthal.
#000015
Tarkvara arendusmudelis on eelisjärjekorras riigi huvid, kuid oodatakse ka turuosaliste sisukaid ettepanekuid ja lahendusi.
#000016
“2018. aastaks muutub see, et eIDAS määruse nõude kohaselt saavad eID vahendid piiriülesteks ehk Eesti ID-kaardiga saab sisse Euroopa e-teenustesse. Muutub ka see, et hakkame andma välja ajatemplipõhiseid digiallkirju. 2018. aastaks on meil rohkem e-residente ja nendega seotud teenuste arv kasvab. Järgmisele ID-kaardi põlvkonnale tahame RIA poolt arendada ja tagada NFC toe. Kas ja kuidas see realiseerub on veel lahtine,” seletas Veinthal.
#000017
“2015. aastal oli Eestis 150 krüptolunavara juhtumit, 275 näotustamise juhtumit, 55 teenusetõkestusrünnet ja kokku käsitleti 5809 juhtumit. 2018. aastaks on eesmärk olla küberjulgeoleku valdkonnas maailma parimad. 98% elutähtsatest teenustest on sõltuvuses IT-st,” teatas Miller.
#000019