UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Innuiitidel aitas külmaga kohastuda ürginimeste pärilikkusaine
#000005
Innuiitidel ja põlisameeriklastel aitasid Põhja-Ameerika karmis kliimas hakkama saada kümnete tuhandete aastate väljasurnud ürginimeste pärilikkusaine, viitab üksikasjalik geenianalüüs.
#000006
''Innuiitide ja põlisameeriklaste TBX15/WARS piirkond on küllaltki veider. See sarnaneb rohkem denisova inimeste pärilikkusainele kui teistele nüüdisaegsete inimeste omale. Neandertallaste DNA järjestustele veidi vähem, kuid siiski on kattuvus nüüdisinimestest parem,'' selgitas uurimuse esimene autor Fernando Racimo ERR Novaatorile. Pärilikkusaine lõik kujutab seega taas näidet, kuidas Aafrikast väljarännanud nüüdisinimesed karmima kliimaga juba kohastunud ürginimeste geenidest kiiret kasu lõikasid.
#000007
Põlisameeriklaste ja innuiitide jaoks näisid olevat eriti kasulikud geenide WARS2 ja TBX15 alleelid. Neist esimese täpse funktsiooni kohta eriti palju teada pole. Teisel on aga neid isegi liiga palju. ''Näiteks seostatakse seda näo arengu ja kujuga. Ent lisaks mõjutab see keharasva paiknemist ja soojuse tootmist lipiidide oksüdeerimise kaudu, mis on ilmselt praegusel juhul olulised,'' mõtiskles New Yorgi genoomika keskuses töötav Racimo. Samas rõhutas ta, et evolutsioon võis soodustada selle levikut ka teistel põhjustel.
#000008
Omaette mõistatuseks jääb, milline iiidne inimrühm inimgenoomi üleüldse jättis. ''Kui mulle antakse ette vaid info selle kohta, kui palju seda ühel või teisel pool maailmas leidub, ütleks ma kindlalt, et see pärineb neandertallastelt. Kuid järjestusi tähthaaval võrreldes peaksin eelistama denisova inimesi,'' nentis Racimo.
#000009
Samas on eelnevates uuringutes leitud, et kümnete tuhandete aastate eest Siberis ja Kagu-Aasias elanud inimeste pärilikkusaine osakaal on kõige kõrgem Kagu-Aasias ja Melaneesias. Tuhandete kilomeetrite kaugusel nüüdisinimeste asualast, kes hiljem Ameerika koloniseerisid. Töörühma hinnangul annab see seetõttu alust ka hüpoteesile, et konkreetsed pärilikkusaine lõigud pärinevad hoopis kolmandalt veelgi ürgsemalt inimpopulatsioonilt.
#000010
''Alternatiiv on muidugi, et tegu on ikkagi neandertallaste pärilikkusainega, kuid kuna meil ei pruugi olla nende genoomi muutlikkusest veel täielikku ülevaadet, ei oska me seda neile hetkel veel lihtsalt omistada,'' lisas evolutsioonigeneetik. Võistlevate hüpoteeside seast põhjendatult ühte või teist eelistada pole hetkel võimalik.
#000011
Põlisameeriklastele ja innuiitidele omase TBX15/WARS piirkonna esinemissageduse põhjal võib aga oletada, et nende esivanemate segunemine ürginimestega leidis aset aastatuhandeid enne Põhja-Ameerikat ja Euraasiat ühendava maismaasilla ületamist.
#000012
Inimestel on neandertallastega arvatust veelgi rohkem ühist
#000014
100 000 aasta vanune piimahammas heitis valgust salapärasele inimrühmale
#000015
Inimesed seksisid neandertallastega juba pea 300 000 aasta eest
#000016
Neandertallased sõid seeni ja kasutasid ravimtaimi
#000017
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000018
Graafik: Venemaa sõda nihutas viimsepäeva kella seierid hukule lähemale
#000019
Eesti lastekodude maine paranemine võib raskendada hooldusperede leidmist
#000021
Professor: rahvaarvu vähenemist ei peata ainult üks abinõu
#000022
Inimesed on saanud lapsi keskmiselt umbes 27-aastaselt
#000027
Sildiorjuses elav eestlane peidab ärevuse naeratuse taha
#000030
Mis on majanduslik vägivald ja miks seda Eestis ei karistata?
#000031
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000032
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000033
Teadlased: eesti kirjandus elab hästi, aga rahastamine valmistab muret
#000034
Digivahendi kasulikkus õppetöös sõltub enim selle kasutajast
#000035
Doktoritöö näitab, kuidas elukeskkond võib rahvuslikku kuuluvust muuta
#000037
Teadlane: maailm ei ole aja jooksul muutunud vägivaldseks ja ebaturvaliseks
#000041
Hirmust ja eelarvamustest immigratsiooniuurija pilgu läbi
#000045
Arutelu orientalistidega: kas enesetaputerroristil on tagasiteed?
#000046
Etnobotaanik: looduslike taimede kasutus tuleb n-ö emapiimaga kätte saada
#000047
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000048