Kui palju peaks vanem-/meisterõpetaja palk õpetaja miinimumpalgast suurem olema?
#000000
Õppejõud pole uurinud, kuhu üliõpilaskandidaadid kaovad, aga üldine arvamus on, et lähevad mainekamatele erialadele, kus on lootust tulevikus suuremat palka saada.
#000005
Üha rohkem räägivad õppejõud ka sellest, et mõne aasta eest rakendunud tasuta õpe on toonud kaasa olukorra, kus mõned erialad võtavad väga palju tudengeid vastu ja „söövad” teiste kohad ära.
#000006
„Õppekavadel, kus vastuvõtu alus on ainult riigieksam, ongi kandidaatide, aga tihti ka loobumiste hulk suurem,” märgib TÜ humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna arendus- ja kommunikatsioonijuht Liis Saar. „Eesti ja soome-ugri keeleteaduse õppekavale võetakse vastu eesti keele riigieksami alusel ning paljude kandidaatide jaoks ei ole see eriala esimene valik. Kuna aga eesti keele riigieksami näol on tegemist vastuvõtuks sobiva standardiseeritud eksamiga, ei plaani ülikool praegu selle õppekava vastuvõtutingimusi muuta.”
#000010
„Peaksime koolitama õpetajaid nii, et nad saaksid emakeele õppimise praktilist väljundit praegusest rohkem õpilastele näidata,” ütleb Renate Paju­salu. „Meie õppes on palju uut ja huvitavat, uurime näiteks kirjutamisprotsessi. Töötame palju digilahenduste ja arvutiga, loomisel on digihumanitaaria keskus. Tahame, et tulevane üliõpilane saaks aru: meil on võimalik olla vanamoodi humanitaar, aga teha ka digimeetoditega keeleteadust.”
#000014
Kirjanduse ja kultuuriteaduste eriala ongi olnud viimastel aastatel märksa popim. Avalduse esitajaid on 100–120 ja enamasti saadakse kohad täis.
#000016
Ka eesti ja soome-ugri keeleteaduse magistriõppes ei saadud esimest aastat kohti täis. 14 kohale oli 17 kandidaati, õppima asus 12.
#000018
Magistriastmes saab valida ka eesti keele ja kirjanduse õpetaja eriala.
#000019
Emakeeleõpetuse dotsendi Helin Puksandi sõnul kannatab seeläbi tudeng, kel tuleb rohkem ise õppida. Koos õppides tekkiv sünergia jääb ära, suurem on ka läbipõlemise oht, kui hariduseta ja pedagoogikat mittetundev inimene läheb ilma praktikata kohe kooli. Ja kas seegi eriala päästerõngas on, kui peagi saavad töötavad õpetajad otsa?
#000023
Tänavu avati lühike õpetajakoolituse kava neile, kel juba on magistrikraad. Õppurite seas on doktorikraadiga Krista Mihkels, kes teinud varem teadust TÜ suulise ja arvutisuhtluse laboris.
#000024
„Asusin õpetajaks õppima, et teha teoks oma ammune unistus – saada õpetajaks,” räägib Krista Mihkels, kes töötab teist aastat Melliste algkoolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana. „Seni ei ole ma oma otsust kahetsenud. Õpetaja töö on küll väga intensiivne, kuid toob mu ellu palju rõõmu. Olen õnnelik – minu töö nii teadlase kui ka õpetajana on alati olnud loominguline ja tähenduslik.”
#000025
Mihkelsi arvates tuleks eesti keel ainena noorte jaoks juba põhikoolis ja gümnaasiumis huvitavaks teha. Praegu see kahjuks alati nii ei ole. Noored peaks saama kogemuse, et inimkeel on midagi enamat kui pelgalt õpikust tuttavad lauseliikmed, -tüübid ja keelereeglid.
#000026
„Need kokkuleppelised reeglid on edukaks toimetulekuks oluline omandada, kuid vaevalt tekitavad õige-vale skaalal hinnatavad reeglid huvi inimkeele kui sellise vastu,” ütleb Mihkels. „Lisaks võiks õpilased saada ettekujutuse keele põhiolemusest, keeleteaduse eri harude uurimistulemustest ja kasutusvõimalustest, suulise ja kirjaliku keele erinevustest. Mina avastasin alles ülikoolis, kui põnev ja lõputult palju võimalusi pakkuv eesti keele uurimine olla võib. Loodan väga, et praegu üldhariduskoolis õppivate noortega see nii ei lähe.”
#000027
Ma ei usu, et institutsionaalsed ümberkorraldused, nagu näiteks eesti filoloogia taasühendamine, võiks noori õpetajaks meelitada. Pigem aitab kaasa juba gümnaasiumist saadud positiivne häälestus kooli kui keskkonna suhtes ja inspireeriv mõju, mida suurepärane õpetaja noorele inimesele kaasa annab. Niisamuti võiks Humaniora edendamisele kaasa aidata gümnaasiumide ja ülikooli praegusest tihedam läbikäimine, mis tutvustaks ülikooli kui vaimselt rikastavat keskkonda. Kindlasti on nii kool kui ka ülikool muutunud varasemast avatumaks ja põnevamaks, aga kokkupuuteid pole ehk piisavalt. Humaniora valdkonda seob koostöö Tartu Tamme gümnaasiumiga ja näengi just tihedas koostöös koolidega seda abinõu, mis võiks meile tuua pühendunud üliõpilasi, kelle huvi ei rauge pärast bakalaureuseastme läbimist, vaid kelle hulgast kasvaks välja neidki, kes soovivad kooli tagasi pöörduda.
#000032
Kristel Kevvai, TÜ eesti keele ja kirjanduse õpetaja eriala üliõpilane:
#000033
Rohkem kui kolm aastat tagasi õppima tulles olin kindel, et magistrikraadi omandan eesti keele ja kirjanduse õpetaja õppekaval. Mulle oli see selge juba kuus aastat tagasi gümnaasiumiõpingute ajal.
#000034
Õpetajaamet nõuab palju töötunde ja emotsionaalset laengut. Ometi peab tõdema, kui palju väärtuslikku see elukutse tagasi annab. Usun, et just õpetajatel on suurepärane võimalus kujundada tulevikku. Näha potentsiaali seal, kus see peidus on, ja seda hea eesmärgi nimel ning enda südamesoovi najal edasi arendada. Seda on võimalik teha vaid siiras usus, et mõni õpilastest, keda süvendatult juhendatakse, ka sellele teele jääb.
#000036
Soovin, et jätkuks õpetajaid, kes oskavad leida ja juhendada õpilasi, kellele emakeelt ja kirjandust, aga ka teisi aineid lähemale tuua. Andke noortele huvilistele võimalus näha keele ja kirjanduse eri tahke. Ülikooli ülesanne peaks olema seda leitud tunnet ja motivatsiooni hoida ning kasvatada, mitte vähendada.
#000037
Eesti keele ja kirjanduse õpetaja
#000038
Eesti keele kui teise keele õpetaja
#000039
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000040