UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Taskusse mahtuv seadeldis tõotab viia geeniinfo massideni
#000005
Briti ja USA teadlased esitlesid esimest ühte kätte mahtuvat seadet inimgenoomi järjestamiseks, mis maksab vaid tuhatkond dollarit. Töörühm loodab, et seadeldis kiirendab muu hulgas geeniinfo laiemat kasutamist personaalmeditsiinis ja hõlbustab kriisipiirkondades tehtavaid DNA analüüse.
#000007
"Jõuame järjest lähemale sellele punktile, kus genoomi järjestamisest saab osa vähegi põhjalikumast arstlikust ülevaatusest. Pole võimatu, et see leiab ühel hetkel tee isegi tavainimeste koju," lootis seadet MiniON kirjeldava uurimuse esimene autor Matthew Loose, Nottinghami ülikooli arvutusliku genoomika professor.
#000008
Teisisõnu muutuks geeniinfo kättesaadavaks senisest rohkematele inimestele. Tillukestel, juuksekarvast kümneid kordi väiksema läbimõõduga pooridel põhinev seadme omahind on ligikaudu 800 eurot. Umbes sama palju tuleb välja käia iga läbivooluraku eest.
#000009
Vähese kogemusega harrastusteadlane DNA järjestamisega siiski hakkama ei saa. Proovi ettevalmistamiseks tuleb teha umbes kaks tundi klassikalisemat laboritööd. Seejärel asetatakse analüüsitav materjal läbivoolurakukesse ja saadetakse läbi nanopoori, mis registreerib üksikuid nukleotiide – DNA ahelate peamisi koostisosi. Molekulide elektrilaeng on veidi erinev.
#000010
Võrreldes mitmete tavakasutuses olevate tehnikatega võimaldab MiniON lugeda sadu kordi pikemaid DNA lõike ja avab sellega võimaluse mõista paremini inimgenoomi struktuuri, sh piirkondi, millele pole seni eriti palju tähelepanu pööratud. DNA-koodi lugemistäpsus küündib hetkel 99,5 protsendini.
#000011
Saadud järjestused jõuavad lõpuks arvutisse, kus saab neid täiendavalt uurida ja analüüsida. Sealhulgas võrrelda neid juba olemasolevate andmebaasis olevate järjestustega. Nii on võimalik juba näiteks paari tunniga teada saada, kas uuritaval linnul on linnugripp. "Katsetasime seda ka juba 2015. aasta Ebola epideemia ajal. Toona võttis meil genoomide järjestamine kaks ööpäeva," märkis Loose.
#000012
Maisemates oludes on võimalik ka näiteks kiiremini teada saada, kas nakkus on põhjustatud bakterist või viirusest. Sellega väheneb võimalus anda patsientidele asjatult antibiootikume.
#000013
Samuti võiks olla töörühma sõnul sellest kasu isikustatud meditsiini edendamisel. "Saame sagedamini analüüsidega täpselt välja selgitada, kuidas reageerivad inimese nakkustele, millised muudatused toimuvad kasvajates ning kuidas reageerib organism vähiravimitele ja bakteriaalsete nakkuste puhul antibiootikumidele," selgitas Loose.
#000014
Pikas perspekiivis võiks MiniON ja sellele sarnanevad seadmed tuua lähemale ka unistuse oluliselt odavamast genoomi järjestamise meetoditest, mille hind jääb alla tuhande dollari. Inimese genoom koosneb veidi enam kui kolmest miljardit nukleotiidist. Esimese genoomi järjestamine nõudis 15 aastat ja ligikaudu kolm miljardit dollarit. Möödunud aastal sai hakkama juba tuhande dollariga.
#000015
Uurimus ilmus ajakirjas Nature Biotechnology.
#000016
Tulekul on sünteetilise bioloogia ajastu
#000017
Mobiilne mikroskoop muudab telefoni vähisensoriks
#000018
Mõjukas teadlasrühm tahab sünteesida terve inimgenoomi
#000019
Teadlased hoiatavad kasvava geeniandmete hulga eest
#000020
Eesti inimene joob aastas ära 20 tassi ravimtaimeteed
#000021
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000022
Koroonavastaste antikehadega inimeste arv kerkis rekordtasemeni
#000024
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000025
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000026
Soolebakterite liigirikkust laastab juba vähene antibiootikumide tarbimine
#000027
Emotsionaalne tugi pikendab mõnevõrra eluiga
#000028
President annetas teenetemärgi mitmele teadlasele
#000031
Tehisintellekt hiilib vargsi kohtunike töölauale
#000032
Maa moodi planeet tiirleb eluvööndis, meie lähedal
#000033
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000034
Tants D-vitamiini ümber: odav turundustrikk või põhjamaine paratamatus?
#000037
Hirmutav toiduvideo: katse "mürgise" õuna ja Fantaga – kui ohtlik on toit päriselt?
#000040
Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja tõhus ravi
#000041
Kuidas parandada immuunsust? Immunoloogid jagavad praktilisi soovitusi
#000043
HPV vaktsiinist: ausalt ja emotsioonideta
#000045
Viis praktilist tervisesoovitust: kahe trennikorra ja 10 000 sammu müüt
#000046
Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab
#000047
Hambaarst: "tervisliku" mahla joomine võib lapse juba noorelt sandistada
#000049
Tööl käimine on kahjulik ja pole tarvilikki
#000050
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000052