Kõikide teiste ülesannete – toitumis-, sulgede sugemis-, pesaehitamisabivahend – kõrval on lindude nokkadel ka n-ö soojusvaheti roll. „Palja“ ja ohtrate veresoontega noka kaudu kaotavad linnud kehasoojust. Näiteks tokotuukani (lad k Ramphastos toco) kehapindalast moodustab nokk lausa 40% ning selle kaudu eraldub 60% kehasoojusest; väikesel värvulisel laulusidrikul (Melospiza melodia) on näitajad vastavalt 2% ja 10%. Kuna suurema nokaga on kergem ülekuumenemist vältida, kuid külmades oludes liialt soojust kaotada, on soojemas kliimas elavatel lindudel suhteliselt suurem nokk, kui külmades oludes elavatel liikidel ja liigikaaslastel.
#000001
Siiski on lindudel energia säästmiseks lisaks füsioloogilistele ja morfoloogilistele kohastumustele kujunenud ka käitumuslikud kohastumused. Üheks sellest on noka sulestikku peitmine. Näiliselt ebamugav asend võib olla oluline energia optimaalseks kasutamiseks erinevate eluks vajalike funktsioonide täitmisel ning mõjutada isendi edukust.
#000002
Linnuvaatlejaga saab ühendust e-posti linnuvaatleja/at/linnuvaatleja.ee teel
#000009
Tekstide kasutamine lubatud viitamisega Linnuvaatleja kodulehele
#000011