"Twitteri reaktsioon kustutada Donald Trumpi kasutajakonto pärast 6. jaanuari ei ole selle debati lõpp, vaid see on kindlasti selle tõejärgse ajastu debati algus, mille üks osa saab olema küsimus, millised on need platvormid, mis kontrollivad tõde, mis kontrollivad inimestele jagatavat infot," leidis endine kaitseministeeriumi kantsler ja täna küberturvalisuse ettevõttes CybExer Technologies tegev Lauri Almann.
#000001
Tema sõnul on märgiline suhtlusplavormi Parler esile kerkimine pärast Donald Trumpi konto sulgemist sotsiaalmeediahiidude poolt. “Järjest rohkem tulevad mängu need, kes kontrollivad võrke, kes majutavad erinevaid platvorme. Me teame, et kõik majutusteenust pakuvad suurettevõtted lõpetasid selle platvormi majutuse ja täna me näeme, et nad on Vene ja Hiina majutust kasutamas. Tegelikult see probleem läheb avaramaks ja tegelikult ka tehnilisemaks.”
#000002
Almanni sõnul on sotsiaalmeedias andmetele kolm põhimõtteliselt erinevat lähenemist – kui Ameerikas kuuluvad andmed neid käitlevale ettevõttele ja totalitaarsetes riikides, nagu Hiina ja Venemaa, peab riik andmeid endale kuuluvaks, siis Euroopa Liit on võtnud seisukoha, et andmed kuuluvad igale inimesele endale. “Euroopa lähenemine, kus andmed on kaitstud, andmed kuuluvad andmeomanikele. See on see, millest tulenevad meie andmekaitsereeglid ja mida me aeg-ajalt oleme pidanud tülikaks. Aga ma arvan, et see on võitev strateegia,” leidis Almann.
#000003
Tema hinnangul on Euroopa Liit teinud õige panuse andmete suuremale kaitsele. “Ma arvan, et me hakkame nägema nii-öelda andmepõgenikke Ameerikast ja Hiinast. Täna on meil ebamugavam teha äri, täna on meil ebamugavam kasutada ja pakkuda veebiteenuseid. Aga tegelikult see investeering ja see pingutus, mis me Euroopas teeme, on õige tee,” lausus ta.
#000004
Almanni hinnangul pandi president Donald Trumpi ajal USA-s proovile kõik demokraatia kaitsemehhanismid, kuid lõppkokkuvõttena pidasid need siiski vastu. “Absoluutselt kõik need institutsioonid, mida vähegi surve alla panna oli võimalik, ka surve alla pandi ja nagu Biden eile ütles oma inauguratsioonikõnes ütles – need pidasid vastu,” sõnas ta.
#000005
Infovaldkonnas tema sõnul siiski tagasipöördumist tõejärgse ajastu eelsesse aega teha ei õnnestu. “Aega tagasi pöörata ei saa – aga, mida on võimalik teha, on infovahetust parandada ja liikuda jagatud infost jagatud arusaamiseni, jagatud maailmapildi ja jagatud infoväljani. Ma arvan, et see saab olema küll tohutult suur hüpe just nimelt näiteks julgeoleku valdkonnas.”
#000006
Tema sõnul näitavad erinevad väärinfoga seonduvad uuringud, et üldiselt inimesed ikkagi on info suhtes mõõdukalt kriitilised ja püüavad aru saada, kui nad satuvad mingisuguse valeinfo haardesse. “Seda eriti Euroopas. Ameerika Ühendriikides inimesed tajuvad ka väga palju, et nad puutuvad kokku valeinfoga. Aga mis on väga huvitav võrdlus Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vahel on see, et mille alusel inimesed saavad aru, et tegemist on väärinfoga,” rääks Jakobson.
#000009
Euroopas vaatavad inimesed tema sõnul, millisest allikast info pärit on ja kui usaldusväärsena mõjub. “Kui on kirjavigu täis või kõlab nagu toortõlge, siis hakatakse vaatama, et mis see on. Aga Ameerika Ühendriikides üle poole inimestest leiab, et tegu on valeinfoga, kui see ei käi kokku tema tajuväljaga, seniste teadmistega,” selgitas Jakobson. “Siin on kindlasti Ameerika Ühendriikide probleemid väga palju suuremad kui Euroopas.”
#000010
NB! Kommentaarid on avaldatud lugejate poolt. Kommentaare ei toimetata. Nende sisu ei pruugi ühtida toimetuse seisukohtadega. Kui märkad sobimatut postitust, teavita sellest moderaatoreid vajutades linki “Sobimatu”!
#000012
Pealinna kommentaarikeskus on tehniline vahend, mis võimaldab kasutajatel avaldada oma kommentaare. Pealinn ei toimeta kommentaare. Kommentaari autor vastutab kommentaari sisu ning avaldamise eest. Tasub teadvustada, et Eesti kohtupraktikas on lahendeid, mille kohaselt kommentaari autor on saanud kommentaari sisu eest karistada.
#000014
2. Mis on halvad kommentaarid?
#000015
Pealinn keelab kirjutada kommentaare, mis ei vasta sisult hea tava reeglitele.
#000016
sisaldavad isikuandmeid (isikukood, info isiku tervisliku seisundi kohta, kodune aadress, telefoninumber);
on kirjutatud teise isiku nime all;
sisaldavad teemaväliseid linke, spämmi ja reklaami;
sisaldavad ebatsensuursed väljendusi ja labasusi;
kutsuvad üles narkootikumide või relvade kasutamisele;
on kirjutatud võõrkeelsena või mitte ladina tähestikus.
#000017
Sellise sisuga kommentaarid eksivad hea tava reeglite vastu. Pealinnal on õigus sellised kommentaarid kustutada ja piirata nende autorite ligipääsu kommentaaride kirjutamisele. Inimestelt, kes rikuvad sihiteadlikult reegleid, võidakse võtta kommenteerimise võimalus.
#000018
3. Milline on hea kommentaar?
#000019
avaldab isiklikku arvamust koos põhjendusega
arvustab inimeste mõtteid, mitte isikuid endid
kommenteerib artikli tugevaid ja nõrku külgi
austab kommentaaride kirjutajaid ja lugejaid
#000020
4. Teata sobimatust kommentaarist. Notice-and-take-down.
Sobimatu kommentaari avastamisel palume sellest teavitada. Selleks on iga kommentaari küljes nupp “Teata sobimatust kommentaarist”. Pealinn lähtub kommentaaride jälgimisel notice-and-take-down printsiibist – kasutajat kutsutakse üles halvast kommentaarist teatama (notice), toimetus vaatab laekunud teateid ja reageerib vastavalt kommentaari kustutades (take-down) või heaks kiites. Toimetus jälgib laekuvaid teateid regulaarselt ja kõrvaldab reegleid eiravad kommentaarid esimesel võimalusel. Esmajärjekorras tegeletakse kasutajaid isiklikult puudutanud kommentaaridega.
#000021
Omavalitsused näevad riigi rahastamises puudusi. Näiteks on nad pidanud alushariduse osas õpetajate palgatõusu läbi viima teiste teenuste arvel
#000026
Autosõbralik linn hävitab tervist ja loodust – olukord peab muutuma!
#000027