Krediit – saadud raha, mille pead hiljem tagasi maksma – annab majandusele jõudu.Rohkem krediiti tähendab rohkem kulutust. Rohkem kulutusi tähendab rohkem sissetulekuid ja suurem sissetulek tähendab, et laenuandjatelt pakuvad rohkem krediiti.Laen tekitab ka võlgu: laenatud raha tuleb tagasi maksta, mistõttu kulutused peavad hiljem vähenema.Valitsused tõstavad ja langetavad intressimäärasid, et hoida majandust kontrolli all.
#000000
Krediit – saadud raha, mille pead hiljem tagasi maksma – annab majandusele jõudu.
#000001
Rohkem krediiti tähendab rohkem kulutust. Rohkem kulutusi tähendab rohkem sissetulekuid ja suurem sissetulek tähendab, et laenuandjatelt pakuvad rohkem krediiti.
#000002
Laen tekitab ka võlgu: laenatud raha tuleb tagasi maksta, mistõttu kulutused peavad hiljem vähenema.
#000003
Valitsused tõstavad ja langetavad intressimäärasid, et hoida majandust kontrolli all.
#000004
Majandus paneb maailma liikuma. See mõjutab sügavalt meist igaüht meie igapäevaelus, nii et see on kindlasti mõistmist väärt, isegi kõrgemal tasemel.
#000005
„Majanduse“ definitsioonid on erinevad, kuid laias laastus võiks majandust kirjeldada kui valdkonda, kus toodetakse, tarbitakse ja kaubeldakse. Tavaliselt arutletakse neid riiklikul tasandil, kusjuures ajakirjandusväljaanded ja uudistereporterid viitavad USA, Hiina majandusele jne. Majandustegevust saame aga vaadata ka läbi globaalse objektiivi, võttes arvesse iga riigi tegevust ja asjaajamisi.
#000006
Selles artiklis sukeldume mõistetesse, millest koosneb majandus, tuginedes Ray Dalio mudelile (selgitatud artiklis Kuidas töötab majanduse masinavärk).
#000007
Alustame väikesest mastaabist, enne kui läheme suurema juurde. Iga päev me panustame majandusse ostes (nt toidukaupu) ja müües (nt töötades tasu eest). Teised üksikisikud, rühmad, valitsused ja ettevõtted üle maailma teevad sama kolmes turusektoris.
#000008
Primaarsektor tegeleb loodusvarade kaevandamisega. Siin on selliseid asju nagu puude raiumine, kulla kaevandamine ja põlluharimine (kui nimetada vaid mõnda näidet). Seda materjali kasutatakse seejärel sekundaarses sektoris, mis vastutab töötlemise ja tootmise eest. Lõpuks hõlmab tertsiaarsektor teenuseid reklaamist levitamiseni.
#000009
„Kolmesektoriline” jaotus on üldiselt kokkulepitud mudel. Mõned on aga laiendanud seda kvaternaarsele sektorile ja kvinaarisektorile, et eristada veelgi enam teenuseid tertsiaarsektoris.
#000010
Majanduse tervise kindlakstegemiseks on vaja seda kuidagi mõõta. Populaarseim meetod selleks on SKT ehk sisemajanduse koguprodukti kasutamine. Selle mõõdiku eesmärk on arvutada riigis teatud perioodil toodetud kaupade ja teenuste koguväärtus.
#000011
Laias laastus tähendab kasvav SKT tootmise, sissetulekute ja kulutuste suurenemist. Seevastu vähenev SKT näitab tootmise, sissetulekute ja kulutuste vähenemist. Pane tähele, et kasutada saab paari varianti: reaalne SKP arvestab inflatsiooni, nominaalne SKP aga mitte.
#000012
SKT on endiselt vaid ligikaudne, kuid sellel on riikliku ja rahvusvahelise tasandi analüüsides tohutu kaal. Seda kasutavad kõik alates väikestest finantsturu osalistest kuni Rahvusvahelise Valuutafondini, et saada ülevaade riikide majanduslikust seisundist.
#000013
SKT on riigi majanduse usaldusväärne indikaator, kuid sarnaselt tehnilise analüüsiga on parem seda kõikehõlmavama ülevaate saamiseks teiste andmetega võrrelda.
#000014
Puudutasime tõsiasja, et kõik taandub ostmisele ja müügile. Väärib märkimist, et laenu andmine ja laenamine on samuti olulised. Oletame, et sul on palju raha, millega sa praegu midagi ei tee. Võib-olla soovid selle raha tööle panna, et see saaks rohkem raha teenida.
#000015
Üks võimalus seda teha on laenu pakkumine kellelegi, kellel on vaja midagi osta, näiteks oma ettevõtte jaoks masinaid. Neil ei ole praegu vaba raha, kuid kui nad on masinad ostnud, saavad nad selle valmistoote müügist tagasi maksta. Sina tegutsed laenuandjana ja teine pool tegutseb laenuvõtjana.
#000016
Selleks, et see oleks kasulik, määrad oma raha väljalaenamise eest tasu. Kui annaksid laenu 100 000 dollari ulatuses, võiksid öelda midagi sellist, nagu „saad selle raha tingimusel, et maksad mulle 1% iga tagasimaksmata kuu eest.“ Seda lisatasu nimetatakse intressiks.
#000017
Lihtsa intressi kasutamine tähendaks seda, et teine pool võlgneb sulle iga kuu 1000 dollarit kuni raha tagastamiseni. Kui see makstakse tagasi kolme kuu pärast, võiksite saada 103 000 dollarit, millele lisandub sinu määratud lisatasu.
#000018
Seda raha pakkudes lood krediiti: lepingu, mille laenuvõtja sulle hiljem tagasi maksab. Krediitkaardi kasutajad tunnevad seda kontseptsiooni. Kaardiga makse tegemisel ei eemaldata raha koheselt sinu pangakontolt. See ei pea isegi seal olema, kui arveldad hiljem.
#000019
Krediidiga kaasneb võlg. Laenuandjana tegutsedes ollakse sulle raha võlgu ja laenuvõtjana tegutsedes võlgned raha. Võlg kaob, kui laen koos intressidega on tasutud.
#000020
Pangad on ilmselt tänapäeva maailmas kõige tähelepanuväärsemad laenuandjad. Neid võiks pidada laenuandjate ja laenuvõtjate vahelisteks vahendajateks (või maakleriteks). Need finantsasutused võtavad tegelikult mõlema rolli.
#000021
Kui paned raha panka, teed seda tingimusel, et nad tagastavad selle sulle. Paljud teised teevad sama. Ja kuna pangal on praegu nii palju raha, laenab ta seda laenuvõtjatele.
#000022
Loomulikult tähendab see, et pank ei hoia kogu võlgnetavat raha korraga. Ta kasutab fraktsionaalse reservi süsteemi. See võib olla problemaatiline, kui kõik paluksid oma raha tagastada samal ajal, kuid seda juhtub harva. Kui see aga juhtub (nt kui kõik kaotavad pangasse usu), toimub pangajooks, mis võib põhjustada panga kokkuvarisemise. Headeks näideteks on 1929. ja 1933. aasta USA suure depressiooni pangajooksud.
#000023
Pangad pakuvad sulle tavaliselt stiimulit neile raha laenamiseks intressimäärade näol. Loomulikult on kõrgemad intressimäärad laenuandjatele atraktiivsemad (kuna nad teenivad rohkem raha). Laenuvõtjate puhul kehtib vastupidine – madalamad intressimäärad tähendavad, et nad ei pea lisaks põhisummale nii palju peale maksma.
#000024
Laenu võiks vaadelda kui omamoodi majanduse määrdeainet. See võimaldab üksikisikutel, ettevõtetel ja valitsustel kulutada raha, mida neil kohe käepärast pole. Mõnede majandusteadlaste jaoks on see problemaatiline, kuid paljud usuvad, et suurenenud kulutused on märk edukast majandusest.
#000025
Kui kulutatakse rohkem raha, saab rohkem inimesi sissetulekut. Pangad kalduvad rohkem laenu andma suurema sissetulekuga inimestele, mis tähendab, et üksikisikutel on nüüd juurdepääs suuremale rahahulgale ja laenudele. Suurema rahahulga ja krediidiga saavad üksikisikud rohkem kulutada, mis tähendab, et rohkem inimesi saab sissetulekut ja tsükkel jätkub.
#000026
Rohkem sissetulekut → rohkem krediiti → rohkem kulutusi → rohkem tulu.
#000027
Loomulikult ei saa see tsükkel lihtsalt lõputult kesta. Võttes täna laenu 100 000 dollari eest, jätad end homme ilma 100 000+ dollarist. Seega, kuigi saad ajutiselt oma kulutusi suurendada, pead lõpuks oma kulutusi vähendama, et need tagasi maksta.
#000028
Ray Dalio kirjeldab seda kontseptsiooni kui lühiajalist võlatsüklit, mida on allpool illustreeritud. Tema hinnangul korduvad need mustrid 5–8 aasta jooksul.
#000029
Punane joon on tootlikkus, mis aja jooksul kasvab. Roheline on saadaoleva krediidi suhteline summa.
#000030
Mida me siis täpselt uurime? Kõigepealt peame tähele panema, et tootlikkus kasvab pidevalt. Ilma krediidita eeldaksime, et see on ainus kasvuallikas – lõppude lõpuks pead tulu saamiseks tootma.
#000031
Diagrammi esimeses osas näeme, et tänu krediidile kasvab sissetulek kiiremini kui tootlikkus (põhjustades majanduse kasvu). Lõpuks laienemine peatub ja viib majanduse kokkutõmbumiseni. Teises osas väheneb laenu saadavus esialgse „buumi” tagajärjel oluliselt. Seetõttu on laenu saamine keerulisem ja saabub inflatsioon, mis sunnib valitsust viima ellu parandusmeetmeid.
#000032
Uurime seda järgmises peatükiks lähemalt.
#000033
Oletame, et kõigil on juurdepääs suurele hulgale krediidile (eelmise peatüki graafiku esimene osa). Nad saavad osta palju rohkem, kui ilma selleta suudaksid. Kuid kuigi kulutused kasvavad hüppeliselt, ei tee seda tootmine. Tegelikult kaupade ja teenuste pakkumine oluliselt ei suurene, küll aga nõudlus.
#000034
Mis järgmisena juhtub on inflatsioon: see on siis, kui hakkad nägema, et kaupade ja teenuste hinnad tõusevad suurema nõudluse tõttu. Populaarne näitaja selle mõõtmiseks on tarbijahinnaindeks (CPI), mis jälgib tüüpiliste tarbekaupade ja teenuste hindu aja jooksul.
#000035
Eelpool kirjeldatud pangad on üldiselt kommertspangad – need teenindavad peamiselt eraisikuid ja ettevõtteid. Keskpangad on valitsusasutused, mis vastutavad riigi rahanduspoliitika juhtimise eest. Selles kategoorias on sellised finantsasutused nagu Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv, Inglise Pank, Jaapani Pank ja Hiina Rahvapank. Märkimisväärsed funktsioonid hõlmavad ringluses oleva raha lisamist (kvantitatiivse leevendamise teel) ja intressimäärade kontrollimist.
#000036
Intressimäärade tõstmine on midagi, mida keskpangad võivad teha, kui inflatsioon läheb käest ära. Kui intressimäärasid tõstetakse, on võlgnetav intress suurem, nii ei tundu laenamine nii atraktiivne. Kuna ka eraisikud peavad võlgu tagasi maksma, siis on oodata kulutuste vähenemist.
#000037
Ideaalses maailmas viivad kõrgemad intressimäärad väiksema nõudluse tõttu hinnad tagasi madalamale. Kuid praktikas võib see põhjustada ka deflatsiooni, mis võib teatud kontekstides olla problemaatiline.
#000038
Nagu võid arvata, on deflatsioon inflatsiooni vastand. Me määratleme seda kui üldist hindade langust teatud aja jooksul, mis on tavaliselt põhjustatud kulutuste vähenemisest. Kuna kulutusi on vähem, võib sellega kaasneda ka majanduslangus (vt 2008. aasta majanduskriisi seletus).
#000039
Üks väljapakutud lahendus deflatsioonile on intressimäärade alandamine. Vähendades laenuintresse, motiveeritakse üksikisikuid rohkem laenu võtma. Siis, kui krediiti on rohkem saadaval, eeldab valitsus, et oma majanduse osapooled suurendavad oma kulutusi.
#000040
Nagu inflatsiooni, saab ka deflatsiooni mõõta tarbijahinnaindeksi abil.
#000041
Mis saab siis, kui majandusmull lõhkeb?
#000043
Dalio selgitab, et ülaltoodud diagramm (lühiajalise võlatsükkel) on pikaajaliste võlatsüklite väike tsükkel.
#000044
Eespool kirjeldatud muster (krediidi kättesaadavuse suurenemine ja vähenemine) kordub aja jooksul. Kuid iga tsükli lõpus on võlgu rohkem. Lõpuks muutub võlg juhitamatuks, käivitades ulatusliku võlakoormuse vähendamise (kus üksikisikud püüavad oma võlga vähendada). Seda näitab graafikul järsk langus.
#000045
Kui võlakoormus väheneb, hakkavad sissetulekud langema ja krediit väheneb. Isikud, kes ei suuda võlga tagasi maksta, üritavad oma vara maha müüa. Kuid kuna paljud teevad sama asja, langevad varade hinnad pakkumise rohkuse tõttu.
#000046
Aktsiaturud kukuvad selliste stsenaariumide korral kokku ja praeguses etapis ei saa keskpank koormuse leevendamiseks intressimäärasid alandada, kui need on juba 0% peal. See loob negatiivsed intressimäärad, mis on vastuoluline lahendus, mis alati ei tööta.
#000047
Mida nad siis saavad teha? Kõige ilmsem edasiminek oleks kulutuste vähendamine ja võlgade kustutamine. Need toovad aga kaasa muid probleeme: kulutuste vähendamine tähendab, et ettevõtted ei ole nii kasumlikud, mis tähendab, et töötajate sissetulekud vähenevad. Tööstusharud peavad vähendama oma tööjõudu, mis toob kaasa kõrgema töötuse määra.
#000048
Siis tähendab väiksem sissetulek ja väiksem tööjõud seda, et valitsus ei saa nii palju makse koguda. Samal ajal peab ta rohkem kulutama, et maksta hüvitisi suurenenud töötute kodanike arvule. Kuna kulutatakse rohkem kui saadakse, tekib eelarvepuudujääk.
#000049
Siin on pakutud lahendus alustada raha trükkimist (pannes rahaprinteri plärisema, nagu krüptoringkondades on teada). Selle käsutuses oleva rahaga saab keskpank laenata valitsusele, kes seejärel püüab majandust stimuleerida. Kuid see võib põhjustada ka probleeme.
#000050
Tühja koha pealt raha loomine põhjustab inflatsiooni, sest suurendab rahapakkumist. See on libe tee, mis võib lõpuks viia hüperinflatsioonini, kus inflatsioon kiireneb nii kiiresti, et hävitab raha väärtuse ja toob kaasa majanduskatastroofi. Hüperinflatsiooni mõju nägemiseks piisab, kui vaadata näiteid Weimari Vabariigist 1920. aastatel, Zimbabwest 2000. aastate lõpus või Venezuelast 2010. aastate lõpus.
#000051
Võrreldes lühiajaliste tsüklitega, kestab pikaajaline võlatsükkel palju pikema aja jooksul, arvatavasti toimub see iga 50–75 aasta tagant.
#000052
Kuidas see kõik kokku käib?
#000053
Oleme siin käsitlenud päris mitut teemat. Lõppkokkuvõttes keerleb Dalio mudel krediidi kättesaadavuse ümber – mida rohkem krediiti, seda rohkem majandus õitseb. Mida vähem krediiti, seda rohkem see tõmbub kokku. Need sündmused loovad vaheldumisi lühiajalisi võlatsükleid, mis omakorda moodustavad osa pikaajalistest võlatsüklitest.
#000054
Intressimäärad mõjutavad suurt osa majanduses osalejate käitumisest. Kui intressimäärad on kõrged, on mõttekam säästmine, kuna kulutused ei ole nii prioriteetsed. Kui neid vähendatakse, näib kulutamine olevat ratsionaalsem otsus.
#000055
Majandusmasin on nii kolossaalne, et selle eri komponentidest võib olla raske aru saada. Kuid kui me vaatame lähemalt, näeme, et samad mustrid korduvad ikka ja jälle, kui osalejad üksteisega tehinguid teevad.
#000056
Selles etapis oled loodetavasti paremini mõistnud laenuandjate ja laenuvõtjate vahelisi suhteid, krediidi ja võla tähtsust ning meetmeid, mida keskpangad võtavad tarvitusele majanduskatastroofi leevendamiseks.
#000057