Möödunud reedel külastasime kaunist ja vaheldusrikast Mohni saart, kus kuldsed liivikud puidust laudteedega köitsid pilku rändrahnude, nägusate tsaariaegsete hoonete ja hiiepärnaga võidu. Seekordne sihtpunkt – Pedassaar – asub Mohnile väga ligidal; nimelt Kolga lahes, kus oleme juba varemalt tutvunud Rammu ja Koipsi saartega. Saarehull haaras paar aastat tagasi oma lähikondsed kaasa ning tegi Pedassaarel ühe suvise päevareisi.
#000000
Aerofotolt näeme, et Pedassaar on tihedalt metsaga kaetud. Killuke lagedamat maad leidub vaid saare idakaldal (pildil parempoolse kalda keskosa), kus asub RMK metsamaja. Vasakul ülanurgas meres olevad valged täpikesed on kormoranide poolt palavalt armastatud rändrahnud. Allikas: Maa-ameti Geoportaal.
#000002
Nimetatud saarele on võimalik pääseda näiteks Salmistu sadamast mootorpaadiga, tellides sõidu kohalikult vanahärralt, kes suvise transporditeenusega endale pensionilisa teenib. Kuna 86-hektarilisel Pedassaarel asuvad RMK metsamaja ja matkarada, on paadimehe kontakt kättesaadav RMK kodulehel. Aastate vältel on nii mõnedki poolhullud matkajad üritanud Pedassaarele läbi mere kõndida, kuid see on kahtlemata väga ohtlik ja ebasoovitatav tegevus, mida tõestab ka sellisel retkel uppunud inimeste arv. Mõistlikum on kasutada paaditeenust, rentida süst või osaleda mõne matkafirma retkel.
#000003
Tookordsel suvel, kui Saarehull suuna Pedassaarele sihtis, puhusid päikesepaistelisest ilmast hoolimata üpriski vinged tuuled ning merel oli üksjagu lainetust. Seetõttu tegi mootorpaat lainetel päris korralikke hüppeid ning pani ühtviisi elevusest kilkama nii 80. eluaastates vanaema kui ka algkooliealise õepoja. Olles paadist kaldale roninud, puutusid kohe esimesena meie vaatevälja RMK lõkkekoht pinkide ja laudadega ning infoputka. Teabetahvlite tekstide kaudu saime taustateadmisi saare looduse ja mineviku kohta.
#000005
Sellise männimetsaga on kaetud valdav osa Pedassaarest. Kuiv metsaalune on väga tuleohtlik!
#000006
Kui olete sammud seadnud randumiskohast saare põhjatipu suunas, siis paeluvad meeli lisaks rannavööndi taimestikule veel rohekad kajakamunade tükid, mis pärast tibude koorumist on jäänud maha vedelema, ning ka endistest aegadest puude külge jäänud pesakastid kosklatele. Viimasena mainitud veelindude mune on rannarahvas minevikus palavasti süüa armastanud – kui muna pesast ära võtta, muneb koskel üha uusi juurde.
#000007
Siin-seal leidub vanu pesakaste kosklatele
#000008
Pedassaare põhjaosas leidub lastele vahvaid turnimisvõimalusi: siit avastate kõikvõimalikes suuruses rändrahne; üks raskemini vallutatav kui teine. Muuseas võib kohata ka kiskjate ja saakloomade vaheliste võitluste jälgi kas mahajäänud suletompude näol või lausa lumivalgeks pleekinud luudena. Saare liivane põhjakallas on erakordselt kaunis, eriti oma järsu liivaastangu tõttu. Siit avaneb vaade nii teistele Kolga lahe saartele kui ka meres asuvatele rändrahnudele, nimelt Landvaotsa kividele, mis on kormoranide elutegevuse tõttu lumivalgeks värvunud. Nimetatud rahnud asuvad saare loodeotsaga ehk Landvaotsaga samal joonel.
#000009
Saare põhjaosas leidub mitmeid lahmakaid rändrahne
#000010
Siin, põhjaranniku päikesesoojal rannaliival, on paras aeg ja koht võtta ette üks puhkepaus ning sõmerat liiva pihkude vahelt läbi joosta lastes vesta pisut lugusid saare ajaloost. RMK loodusrada tutvustavast tekstist saame teada, et tänapäeval püsielaniketa Pedassaar asustati 19. sajandil, mil siin oli metsavahi majake. Samuti on saarel minevikus olnud piirivalve kordon ja lühiajaliselt kõrts. Siin on olnud hulgaliselt metsapõlenguid; viimati 1950. aastatel. Ja nagu väikesaartel ikka, on siingi omal ajal üritatud salapiirituse laadungeid ära peita.
#000011
Kes siin oma otsa leidis?
#000012
Merepiiri ligidal leidub põnevaid kaldajärsakuid
#000014
Põhjatippu rannaplaažilt ümber saare kirdetipu kivise Ulguotsa jätkub meie teekond idakalda suunas, kus enne RMK metsaonnini jõudmist näeme mändide vahelt järske ja maastikku ilmestavaid astanguid. Kaheksa ööbijat mahutav hubane metsamajake on rajatud endisele metsavahikohale ning hoonet koos ümbritseva lõkkeplatsi ja telkimisalaga saab broneerida ja rentida RMK kodulehe kaudu. Kuna tegemist on populaarse sihtkohaga ning kõik suvised nädalavahetused juba aasta esimeste kuude jooksul ära broneeritakse, tuleks ööbimissoovi korral oma külastuskuupäev aegsasti paika panna.
#000015
Õdus RMK metsamajake, mille ümbruses on kaev ja lõkkeplats
#000016
Metsamajakeseni jõudmiseks ei pea saarele tiiru peale tegema, vaid siia saab läbi metsa sammuda õkva randumispaigast: läbi Pedassaare kulgeb paar vana metsasihti. Kõndides metsaonnist mööda kaldaäärt edasi lõunarannale, kohtate seal pikka merre sirutuvat neeme, mille nimi on Liivsäär. Minnes kõige kaugemasse punkti, kuhu kuiva jalaga veel minna kannatab, saate siin kitsal liivaribal tammudes kahest küljest loksuvaid laineid vaadeldes kujutleda ennast maailma otsas seisvat. Ja lõunatipust edasi suundume mööda läänekallast taas lautrikohta, kust oma külastuskäiku alustasime, ning naudime teel vaateid kurdlehiste kibuvitsade sügavrohelistele põõsastikele. Ilus oled, Eestimaa!
#000017
Pedassaare lõunatipus sirutub mandri poole pika kondise käena liivane Liivsäär
#000018
Kui sulle see lugu meeldis, siis toeta sõltumatut rohelist meediat Anneta
#000019
09. 07. Soo-neiuvaiba retk reedel Keilas25. 03. Saarehullu päevaraamat #28 Loonalaid13. 03. Saarehullu päevaraamat #27 Älvi saar07. 03. Saarehullu päevaraamat #26 Kõrksaar08. 02. ELF värbab uusi talgujuhte ja saeministreid07. 12. Eestimaa Looduse Fondi vabatahtlikud panustasid sel aastal Eesti looduse kaitsesse ligi 8800 töötundi08. 06. Eestimaa Looduse Fond paneb talgusuve sumisema23. 04. Saarehullu päevaraamat #25 Manilaid16. 04. Kevad on konnad teele toonud16. 04. Kevad on konnad teele toonud10. 05. Maikuus toimub esimene Läänemaa Loodusfestival06. 04. Saarehullu päevaraamat #24 Pühajärve saared03. 04. Saarehullu päevaraamat #23 Prangli saar23. 03. Saarehullu päevaraamat #22 Aegna saar17. 03. Saarehullu päevaraamat #21 Vesiloo maa
#000020