Andres Ammase mälestused esimesest Eesti Kongressist
#000001
Kolmapäeval möödub Eesti Kongressi kogunemisest 30 aastat ja seda tähistatakse täna piduliku aktusega Estonia kontserdisaalis.
#000003
Missugune oli meeleolu 11. märtsi hommikul? Missugune õhkkond valitses „Estonia“ kontserdisaalis?
#000006
Meeleolu oli ülev ning ma arvan, et need olid mu elu kõige pidulikumad hetked. Heas mõttes šokeeris kaitseliitlaste rivi Estonia ees, mis tegelikult oli ainult sümboolne, sest reaalset kaitset nad ei pakkunud. Selline tunne tekkis, et kohe-kohe juhtub midagi. Võimalus oli suur, sest I istungjärgu põhiprobleem oli, kas Kongress haarab võimu ja kuulutab välja taasiseseisva riigi.
#000007
Kuidas kujunesid jõujooned poliitiliste liikumiste vahel I kongressil?
#000008
Kongress oli kaldu ERSP ja muinsuskaitseliikumise poole, üldsuund oli restitutsioon. Rahvarinne (RR) oli Kongressi ajal lõhestunud. Savisaar kõhkles Kongressis osalemise osas, Lauristin pooldas seda, ja nii oli RR pisut jännis. ERSP oli Kongressi kõige organiseeritum jõud juba algusest peale, teised jõud formeerusid hiljem.
#000009
Kas saadikud uskusid, et suudavad haarata reaalse võimu ja tõrjuda Ülemnõukogu kõrvale? Missugune oli sinu enda isiklik arvamus?
#000012
Idee oli populaarne ja meeleolu oli radikaalne. See, et nii ei läinud, oli Kongressi juhatajate teene, näiteks Endel Lippmaa argumenteeris päris kõvasti, et võimuhaaramine pole mõistlik. Samas on tõsi, et rahva toetus Kongressile selle tõttu langes. Mul isiklikult ei olnud vahetult enne Kongressi kindlat seisukohta, aga Kongressil tundusid veenvamad nende argumendid, kes pooldasid tasakaalukamat minekut.
#000013
Mida sa mäletad Leedu iseseisvumisest 11. märtsil? Mis emotsioone see tekitas?
#000014
Mäletatavasti andis Eesti Kongress aastatel 1990-1992 välja palju seadusi. Ka sina osalesid redaktsioonitoimkonnatöös. Kas need seadused omasid üleminekuajal reaalset võimu?
#000016
Küllalt vähe. Kongressi vead olidki minu meelest takerdumine sõnamaagiasse ning liiga paljude teemadega tegelemine. Suhteliselt hästi õnnestus välispoliitika, kuna Kongressis olid liikmed, kellel oli mõjukaid sõpru üle maailma ning ligipääs rahvusvahelisele ajakirjandusele – parem kui Rahvarindel. Seda kasutati efektselt ja hästi. Samas tegeles Kongress hästi palju ka pudipadi ja deklaratiivseks jäänud tekstidega. Tööpõhimõte oli ju hästi demokraatlik: keegi algatas midagi ja hulk inimesi tegeles tunde mõne marginaalse, isegi poolhullu ideega.
#000017
EK pööras kogu aeg palju tähelepanu restitutsiooni problemaatikale, kodakondsuse küsimustele, okupatsiooniarmee staatusele, meie õiguslike aluste selgitamisele muule maailmale. Vähem olulised tunduvad tagantjärele EK seisukohad praktilistest küsimustes.
#000018
Rein Ruutsoo on väitnud[1], et ERSP püüdis väliseestlaste abiga võimule tulla ja kutsus sel otstarbel kokku Eesti Kongressi. Kas neil juttudel on tõepõhi all?
#000019
Tõepõhi on selles mõttes all, et heal järjel olevate väliseestlaste raha tõenäoliselt kasutati ERSP ja Eesti Kongressi finantseerimisel. Minu meelest on see loomulik kui erakonnal on sponsorid ja ma ei näe nii labast seost nagu Ruutsoo, et väliseestlased rahastasid eesmärgiga kehtestada restitutsioon ja saada tagasi kõik eneste maad. Enamik väliseestlasi olid ideelised ja aatelised. Teine pool tema väitest on minu meelest paranoia.
#000020
Mida sa tead Kloostrimetsa kohtumisest[2]? On see tõsi või eestikomiteelaste luul?
#000021
Selle kohta ei tea ma suurt midagi, minust jäi see kaugele, aga huvitav kokkusaamine toimus küll. Nimelt korraldas Savisaare usaldusalune ja Muinsuskaitse Liikumise tegelane Küllo Arjakas tollases majandusministeeriumis (või nimetati seda veel plaanikomiteeks?) Savisaare kohtumise Ülemnõukogu muinsuskaitse ja Kongressi taustaga liikmetega. Hästi viisakalt kutsuti rääkima Ülemnõukogu kohtade jaotusest ja juhtfiguuride küsimusest. Täpselt kõneldut muidugi enam meenutada ei suuda, aga meeleolu oli ülisõbralik ja jutu mõte oli, et Ülemnõukogu oli jagunemas laias laastus kaheks: valitsuse teeb kas Vaba Eesti eesotsas Indrek Toomega või Edgar Savisaar Rahvarinde toel. Savisaar lubas toetada koos Kongressiga Nugist (TKL) spiikrina ning vastutasuks saab Savisaar peaministriks. Lisaks lubas ta valitsemisesse kaasata ka Kongressi ja väga palju ka nendega arvestada. Seega tehti kokkulepe, et Lauristin kukutatakse spiikri valimistel läbi ja Savisaar saab peaministriks. Savisaar saigi peaministriks väga napilt. Hiljem lõõpisime EKDL-i seltskonnaga, et meie tegime temast peaministri, aga nüüd vaata, kuidas me temast lahti saame.
#000022
[2] Väidetav Kloostrimetsa koosolek toimus märtsis 1990 Tallinna Botaanikaaias, kus omavahel said kokku Rahvarinde eestseisus ja Eesti Komitee juhatus. Savisaar pakkus koostööd Eesti juhtimisel, kui Eesti Kongressi meelsed ÜN-i saadikud aitavad Savisaarel peaministriks saada. Savisaar sai peaministriks, väidetavalt EK häältega, aga EK ja valitsuse asemele tekkis terav konfrontatsioon. Savisaar on hiljem öelnud, et infovahetus toimus, aga mitte sellisel kujul ning lubadusi ei jagatud. EK pool väidab vastupidist.
#000024
Koomiks pani kunstniku päevauudiseid lugema
#000025
Harri Puskar: LGBT-debatti saab pidada lugupidavalt
#000026
Kirjastaja esitles Haapsalus raamatut Andres Ammasest
#000027
Galerii: eile oli Ammase mälestusraamatu esitlus
#000028
Raamatukogus tuleb Andres Ammase mälestusraamatu esitlus
#000029
Haapsalu poksijad saavutasid võistlustel kõrgeid kohti
#000033
MAFFi publiku lemmikuks sai film konnadest
#000035
Lasteaedade ja algkooli ühine laat pani kogukonna koos tööle
#000038
Kuulutused, teated ja muu info saada Lääne Elu üldaadressil info@le.ee.
#000042
Vald survestab Metsküla lastevanemaid uut kooli valima
Lääneranna vallavalitsus: Metsküla lapsed ei täida koolikohustust
Kohtutuasjad neelavad valla rahakotist 100 000 eurot
Metskülas algas koolitöö sulgemisotsuse kiuste
Lihula lastevanemad lubavad valla vastu kohtusse minna (täiendatud kl 14. 03)
#000045