Miks enimlevinud soovitus esinemishirmuga hakkama saamiseks ei kehti
#000003
Selleks, et aru saada, kuidas mõjutab hirm inimeste käitumist, pole vaja nende elu ähvardada. Palju lihtsam ja umbes sama mõjuga on ähvardamine avaliku esinemisega.
#000004
Adam Grant, kaasaegse organisatsioonikäitumise ekspert, Whartoni ülikooli professor ja minu üks suuri lemmikuid, kirjutab oma värskes raamatus “Originals” muuhulgas sellest, kuidas esinemishirmuga hakkama saada. Allpool siis üks lihtsana tunduv, ent päris mõjus viis.
#000005
Harvardi ülikooli professor Alison Wood Brooks tegi üliõpilaste seas eksperimendi, paludes neil valmistada ette lühike kõne sellest, mis teeb neid heaks koostööpartneriks tööl. Aega ettevalmistuseks 2 minutit ning iga ettekanne lindistati ning seda hindasid hiljem kaasõpilased – kui veenev oli kõne ning kui kindlalt kõneleja ennast tundis. Jah et kas oli ka hirmus? Mitmed üliõpilased silmnähtavalt värisesid enne teiste ette minemist...
#000006
Enim levinud nõuanne... pole parim
#000007
Kui sind pandaks sellisesse olukorda, mida sa teeksid, kuidas sa oma hirmuga hakkama saaksid? Brooks küsis 300 tavalise tööinimese käest, mida nad soovitavad ja neist rõhuv enamik soovitas: “Püüa lõdvestuda ja maha rahuneda.” See on muide ka professionaalide poolt enim antud soovitus avaliku esinemise või muu sarnase väljakutse eel. Ent, see pole kaugeltki parim nõuanne.
#000008
Brooks palus enne esinemist inimestel korduvalt endale öelda kolm sõna: “ma olen rahulik” või “ma olen põnevil”. Kes kumba ütles, oli juhuslik valik. Ning tuli välja, et see üks sõna – rahulik või põnevil – oli see, mis mõjutas enim ettekande keskmist kvaliteeti. Kui üliõpilased kinnitasid endale, et nad on põnevil, siis tegid nad “rahulikest” ettekande tegijatest 17% veenvama kõne ning esitasid seda 15% enam kindlalt. Pluss, nad tundsid ennast laval sedavõrd paremini, et nende kõned olid ka 29% võrra pikemad. Hirm oli konverteeritud põnevuseks. Muuseas, sama on proovitud ka mujal – näiteks matemaatikatestides olid 22% võrra edukamad need, kellele soovitati “proovi olla põnevil” versus need, kellele öeldi ”proovi jääda rahulikuks”.
#000009
No muidugi hakkasid eksperimendi tegijad ikka kahtlema, kas tõesti hirmu muundamine põnevuseks on ikka see tegur, mis esinejat nii palju mõjutab. Äkki on parem lihtsalt tunnistada, et oled ärevil? Nii tegi Brooks järgmise eksperimendi, kus palus üliõpilastel teiste ees laulda. Ja Nintendo Wii hindas, kuidas laulja intonatsioon, hääle kõvadus, pikkus jne vastas laulule. Niisiis, üliõpilased jagati kolme gruppi ja läks laulmiseks.
#000010
Kontrollgrupp, kellele ei öeldud enne esinemist midagi, saavutasid täpsustaseme 69%. Päris hea. Need, kes olid enne laulmist tunnistanud, et nad on ärevil ja tunne, mis neid valdab, on ärevus, said pihta vaid 53% täpsusega. Selle asemel, et saada kergendust ärevuse tunnistamisest, see hoopis võimendas seda tunnet. Ning need, kes nimetasid enne esinemist peale tulevat tunnet põnevuseks, tegid keskmiselt 80%se tulemuse.
#000011
Niisiis, kui järgmine kord pead inimeste ette esinema minema, mida endale ütled? 🙂
#000014
Liitu 3000+ juhi ja ettevõtjaga ning telli uudiskiri
#000015
Suurem osa tänapäevasest juhtimistarkusest on pärit spordist. Sestap, kui seal juhtub midagi erakordset, tasub tähele panna ja uurida, mis on selle taga. Värske näide NBAst, [...]
#000017
Mõned aastad tagasi seisin koos teiste sadade inimestega Pühajärve rannas, kalipso seljas, ujumismüts ja prillid peas ning värisesin. Reaalselt värisesin üle keha. “Ma tegelikult ei [...]
#000018
Nõuanded ja artiklid meeskonnatööst, coachingust, juhtimisest, vaimsest tugevusest. Juba 3000+ kasvajat ootab Sind ees.
#000020