UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Hiiglaslik geeniuuring avab alkoholi- ja tubakasõltuvuse tagamaid
#000005
Andmete põhjal tegid teadlased kindlaks 3823 geenivarianti, mis seostusid kas suitsetamise või alkoholitarbimisega. Autor/allikas: Laura M / Pixabay
#000006
Pea 3,4 miljoni inimese andmetel põhinev rahvusvaheline uuring osutab, et inimkonna geenipagasis leidub tuhandeid geenivariante, mis on seotud tubaka- ja alkoholitarvitamisega. Kuigi tegu oli mahukaima taolise uuringuga, mis seni tehtud, jäi valimist endiselt välja suur osa Aasia elanikest.
#000007
Uuring toetus Aafrika, Ameerika, Ida-Aasia ja Euroopa päritolu inimese kohta kogutud andmetele. Nende geeniandmeid analüüsides leidsid teadlased üle 3500 geenivariandi, mis võivad mõjutada nende suhet tubaka ja alkoholiga, vahendab Nature News.
#000008
Tulemus osutab, et suur ja etniliselt mitmekesine valim teeb sedasorti genoomiülesed seoseuuringud esinduslikumaks ja hõlbustab haruldasemate geenivariantide leidmist. Nii saab paremini selgeks, kuidas on seotud erinevad inimese tunnused geenide, geenikombinatsioonide või nende mutatsioonidega.
#000009
Joomine ja suitsetamine on paljude füüsiliste ning vaimsete tervisemurede olulised riskitegurid. Näiteks võivad need soodustada südameveresoonkonna haiguste ja vaimsete häirete avaldumist. Ehkki osaliselt kujundab iga inimese suhet uimastitega teda ümbritsev keskkond, viitab osa tõendeid ka geenide mõjule.
#000010
Uuringu kaasautori ja Penn State'i meditsiinikolledži statistilise geneetiku Dajiang Liu sõnul on töö juba sealmaal, et avastusi saab rakendada kliinilistes oludes. Ta loodab, et kui andmete põhjal õnnestub inimeste võimalikku nikotiini- või alkoholisõltuvust ette ennustada, päästaks varajane sekkumine nii mõnegi elu.
#000011
Seni on enamik genoomiüleseid seoseuuringuid keskendunud Euroopa päritolu inimestele. Nüüd panid uue uuringu autorid oma andmestikku kokku 3 383 199 inimese genoomiandmed: neist veidi enam kui viiendik olid pärit mujalt kui Euroopast.
#000012
Andmete põhjal tegid teadlased kindlaks 3823 geenivarianti, mis seostusid kas suitsetamise või alkoholitarbimisega. Leitud variantidest 39 olid seotud sellega, kui vanalt inimene suitsetama hakkab. Veel 243 geeni seostus päevas tõmmatud suitsude ning 849 geeni nädalas ära joodud alkohoolsete jookide arvuga.
#000013
Uurijad märkasid sedagi, et enamik joomise ja suitsetamisega seotud geene mõjutasid inimesi nende etnilisest päritolust olenemata ühtmoodi. Uuringu kaasautori ja Minnesota Ülikooli psühholoogi Gretchen Saundersi sõnul paistsid need jooned ka erinevat päritolu inimeste seas samal määral edasi kanduvat.
#000015
Uuringuga mitte seotud Witwatersandi Ülikooli geeniteadlane Ananyo Choudhury oletab, et erinevat päritolu inimeste sarnasustel võib olla lihtne põhjus. Nimelt elab enamik uuritud mitte-eurooplasi Ameerika Ühendriikides, kus keskkonna mõju on Euroopale sarnane: avalikud tervishoiuteenused ning alkoholi- ja nikotiinitoodete kättesaadavus on üsna samasugused.
#000017
Analüüsi vajakajäämiseks saab pidada sedagi, et valimis polnud Lähis-Ida ja India päritolu inimesi. Neis piirkondades on suitsetamine väga levinud just vesipiibu kujul. Niisiis oleks sealsete inimeste kaasamine muutnud analüüsi täpsemaks ja aidanud paljastada veel enam geneetilisi seoseid.
#000018
Lauri Beekmann: jätame alkoholipudeli ja kassipoja jõuludeks kinkimata
#000022
Dementsuse levik paneb proovile teaduse ja ühiskonna taluvusvõime
#000023
Õige sekkumine korvab noorusea väärtoitumise kahju
#000024
Mõne lapse juukseid ei saagi kammida
#000025
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000026
Hapuvadak võib jõuda peagi seaküna asemel inimeste toidulauale
#000027
Koroonavastaste antikehadega inimeste arv kerkis rekordtasemeni
#000028
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000029
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000030
Soolebakterite liigirikkust laastab juba vähene antibiootikumide tarbimine
#000031
Uuring: nihverdamine viitab põdurale tervisele
#000033
Kõhuviiruse põdemise järel võib inimene teisi nakatada veel terve nädala
#000034
Naistearst: 50–70 eluaastat on parim vanus rinnavähi leidmiseks ja raviks
#000035
Eesti inimesed on pikkuselt maailmas kolmandal kohal
#000036
HPV-vaktsiini mõju on näha juba kümne aastaga
#000037
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000038
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000041
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000042
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000043
Ennetav sisekaemus väärtuste üle tagab viisakama debati
#000044
Tants D-vitamiini ümber: odav turundustrikk või põhjamaine paratamatus?
#000045
Miks peaks tegema päevas just 10 000 sammu?
#000046
Meelespea täiskasvanule: mille vastu peaks (uuesti) vaktsineerima
#000047
Hirmutav toiduvideo: katse "mürgise" õuna ja Fantaga – kui ohtlik on toit päriselt?
#000048
Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja tõhus ravi
#000049
Statistik vastab: milline alkoholikogus jääb veel mõistlikkuse piiresse?
#000050
Kuidas parandada immuunsust? Immunoloogid jagavad praktilisi soovitusi
#000051
Nahaarst: inimene ei tohiks tahta saada pruuniks
#000052
HPV vaktsiinist: ausalt ja emotsioonideta
#000053
Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab
#000055
Suure osa läbipõlemisest põhjustab pikaajaline positiivne stress
#000056
Hambaarst: "tervisliku" mahla joomine võib lapse juba noorelt sandistada
#000057
Tööl käimine on kahjulik ja pole tarvilikki
#000058
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000060