Valiku tegemisel valite ka sellega kaasnevad tagajärjed. Valiku tegemiseks on alati parem teada loo mõlemat poolt.
#000000
Rohkem kui lihtsalt liha (KKK)
#000001
Loomade heaolu on tähtis mõiste. Paljude eurooplaste jaoks on oluline nii lemmikloomade kui ka põllumajandusettevõtetes kasvatatavate loomade heaolu, mis on sageli murekoht just kariloomade pidamisel. Loomade heaolu puudutavad vaated on väga isiklikud ja see on palju keerulisem mõiste, kui esialgu tundub. Kui küsida kolmelt inimeselt, mida nende jaoks loomade heaolu tähendab, siis saab ilmselt neli erinevat vastust, ja see on igati mõistetav. Seetõttu on huvitav uurida, mida räägivad sellest teadlased.
#000002
Loomade heaolu – keeruline mõiste teaduse jaoks
#000003
Today, all livestock professionals in Europe are subject to legislation based on knowledge derived from animal welfare research. Livestock professionals, as with any other sector, need to rely on a stable and predictable fram
#000004
Praegu peavad kõik kariloomadega tegelejad Euroopas järgima õigusakte, mis põhinevad loomade heaolu uurimisest pärinevatel teadmistel. Loomapidajad ja ka teiste sektorite ettevõtted vajavad tegutsemiseks stabiilset ja etteaimatavat raamistikku.
#000005
Seetõttu on tähtis leida teaduslikul tööl põhinev definitsioon. Sellise definitsiooni on välja töötanud Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) ja see kõlab järgmiselt:
#000006
„Loomade heaolu on looma hakkamasaamine tema igapäevases elukeskkonnas. Loomade heaoluga on kõik korras (teaduslike allikate järgi), kui loom on terve, tal on hea ja turvaline olla, ta on hästi toidetud, kaitstud, saab käituda loomuomaselt ning ta ei pea kannatama valu, hirmu ega piinamist. Loomade heaolu hõlmab haiguste ennetamist, veterinaari jälgimist ja ravi, sobilikku elupaika, majandamist, toitumist, inimlikku käitumist ja humaanset tapmist. Loomade heaolu viitab looma seisundile. Loomade eest hoolitsemise korral kasutatakse teisi termineid, nagu loomade ravi, loomakasvatus ja inimlik hoolitsus.”
#000007
Üldine teaduslik konsensus saavutati esimest korda 1965. aastal Briti loomade heaolu nõuandekomitee väljatöötatud viie vabaduse põhimõttes, millele tuginetakse ka tänapäeval.
#000008
Viie vabaduse põhimõttele tugineb näiteks Euroopa Komisjoni projekt „Welfare Quality“. „Welfare Quality“ kui Euroopa läbi aegade suurimas loomade heaolu uurimisprojektis töötati välja loomade heaolu hindamise põhimõtted.
#000009
Nii selle projekti kui ka teiste teaduslike käsituste kõige olulisem aspekt on see, et lähtekohaks võetakse looma vaatenurk.Enne 1960. aastaid tähistati loomade tervise mõistega peamiselt inimlikku vaadet sellele, kas loom on nähtavalt valudes või kannatab. See pakkus kõnealusele mõistele küll piiratud, kuid samas selgepiirilise lähenemise, mida põllumajandusega tegelejad vajasid. Kuna loomad ei saa otseselt oma tundeid väljendada, siis saab loomade heaolu selgitamine ja hindamine suuresti tugineda teadusliku töö tulemustele. Teaduse, näiteks neuroteaduse pidev areng kasvatab järjepidevalt meie teadmiste hulka ning seega ei ole loomade heaolu definitsioon midagi lõplikku, vaid seda arutatakse ja arendatakse ka tulevikus.
#000010
Loomade heaolu – proovile panev eetiline mõiste
#000011
Loomade heaolu on subjektiivne mõiste, mistõttu on loomade heaolus ka teatud väärtustega seotud aspektid, mida ei saa teaduslikult selgitada. Loomade heaolu eetilised aspektid saab jagada kolme suurde rühma:
#000012
üldine tervislik seisund ja toimetulek – loomad peaksid olema hästi toidetud ja hooldatud, ilma vigastuste ja haigusteta ning suhteliselt vabad stressi kahjulikust mõjust;looma emotsionaalne seisund – loomad peaksid olema suhteliselt vabad negatiivsetest seisunditest, nagu valu, hirm, ebamugavus ja kannatused, ning suutma kogeda positiivseid emotsioone;loomuomane elu – loomad peaksid saama käituda nende loomusele omaselt, eriti olukordades, kus nad on tugevalt motiveeritud seda tegema, ja seda just igale liigile kõige paremini sobivas elukeskkonnas.
#000013
Enamik loomade heaolu uurivaid teadlasi nõustuvad, et need kolm aspekti on väga olulised. Vähem on üksmeelt selles, kuhu peaks ühe aspekti sees täpselt piirid tõmbama. Näiteks millise piirini peaks olema lubatud lühiajaline valu või hoida sotsiaalseid loomi isolatsioonis pikaajalisemate tervisekasude nimel. Samuti on vaja veel arutada tasakaalu leidmist majanduslike aspektide ja loomade heaolu vahel.
#000014
Loomade heaolu puudutavates aruteludes nimetatakse sageli erinevaid muresid. Ühelt poolt seetõttu, et inimeste väärtushinnangutes juurdunud kõige õigemad teguviisid on inimeseti erinevad. Mõned toovad näiteks välja vabaduse eraldiseisvalt haigustest ja vigastustest. Teised rõhutavad positiivsete emotsioonide kogemise ja valu vältimise tähtsust. Kolmandad jällegi peavad kõige olulisemaks, et loomad saaksid võimalikult palju elada neile loomuomast elu võimalikult looduslikus keskkonnas, mis sarnaneks nende vabaduses elavate liigikaaslaste eluga. Kõik need vaatenurgad annavad kokku eri kriteeriumid, mille alusel loomade heaolu hinnata.
#000015
Need kriteeriumid kattuvad suures osas. Haige loom võib kogeda valu ja hea tervislik seisund on positiivsete emotsioonide kogemise alguspunkt. Samamoodi võib positiivseid emotsioone pakkuda vabadus käituda loomuomaselt. Mõistlik loomade heaolu võib sisaldada elemente kõigist kolmest mõõtmest ja ainult ühe kriteeriumi eesmärgiks seadmine võib tuua kaasa vähese heaolu.
#000016
Kui tuua üks näide, siis enamik loomade heaolu eest seisvaid rühmi pooldavad vabapidamist. Põllumajandustootjate, veterinaaride ja uurijate jaoks on see vaid ühe eesmärgi püstitamine, kuna ükskõik kui kvaliteetne vabapidamine võib samuti suurendada haiguste riski, suremust ja mõnikord pakkuda negatiivseid emotsioone, näiteks hierarhilistes loomakarjades.
#000017
Seetõttu on loomade heaolu arutelud sageli keerulisemad, kui esialgu tundub.
#000018
Loomade tervise ja loomade heaolu mõisted aetakse sageli segamini ning mõnikord kasutatakse neid vestluses vaheldumisi. Tänapäeval on jõutud üksmeelele, et need on küll kaks erinevat mõistet, aga need on omavahel olemuslikult seotud.
#000020
Loomade tervis on loomade heaolu eelduseks. Loomadel, nagu ka inimestel, võib iga haigus tähendada valu, ebamugavust, isukaotust jms ehk ka loomad tunnevad ennast halvasti. Sarnaselt inimestega kehtib ka vastupidine seos, et kui loom on stressis, halvasti toidetud või tema eest ei hoolitseta, siis ta võib haigestuda. Seega on need kaks mõistet omavahel olemuslikult seotud.
#000021
Euroopa põllumajandustootjad on väga teadlikud, et haiguse korral tuleb kutsuda veterinaar. Ta saab määrata vajaliku ravi, et vältida looma kannatusi ja tagada tema piisav heaolu.
#000022
Loomad on vastuvõtlikumad haigustele ja võivad käituda agressiivselt, kui nende heaolu on häiritud, nad ei tunne ennast hästi või on stressis. See ei ole ühegi loomapidaja huvides ja seetõttu astuvad nad üldjuhul vajalikke samme, et tagada loomade heaolu.
#000023
Kuna loomade tervise ja heaolu mõisted on omavahel põimunud, siis on need üliolulised kõikide põllumajandusloomade pidajate jaoks. Tegelikkuses on need võrdselt tähtsad ja mitte ainult loomade jaoks, vaid ka laiemas sotsiaalses tähenduses. Loomade heaolul ja tervisel on ülioluline osa ka toiduohutuses, liha kvaliteedis ja avalikkuse ootustes.
#000024
Mõned inimesed arvavad, et loomade arvu suurendamine laudas ohustab nende heaolu, sest mida suurem on loomade hulk, seda keerulisem on pöörata igale loomale tähelepanu ja tema eest hoolitseda. Samas ei ole ükski sellekohane uuring leidnud positiivseid või negatiivseid seoseid laudas olevate loomade arvu ja nende heaolu vahel.
#000026
Ei ole tõendusmaterjali, et suurte lautadega põllumajandusettevõtted käsitlevad loomade heaolu teisiti kui väikeste lautade pidajad. Lähtudes sellest, mida loomade heaolu hõlmab, siis suudavad väiksemad ettevõtted suurema tõenäosusega viia loomi õue ja see on mõne inimese jaoks loomade heaolu seisukohalt väga tähtis. Samas ei ole tõestatud, et ainult laudas peetavate loomade heaolu oleks häiritud.
#000027
Küll aga on kindlaks tehtud, et suuremad põllumajandusettevõtted rakendavad tõenäolisemalt teadusel põhinevaid tootmissüsteeme, standardset töökorda, koolitavad oma töötajaid ning kasutavad tehnoloogilisi lahendusi, et loomi jälgida ja teha ka kulukaid muudatusi loomade heaolu parandamiseks.
#000028
2016. aastal korraldatud lautade suurust ja loomade heaolu käsitlevas uuringus pakuti, et lautade suuruse vähendamise põhimõtete ja toetavate tegevuste väljatöötamine aitaks paremini tagada loomade heaolu eri suurusega ettevõtetes.
#000029
Loomad, nagu ka inimesed, haigestuvad aeg-ajalt, kuid ei ole leitud otsest seost lauda suuruse ja loomade haigestumise vahel.
#000031
Loomade heaolu tagamiseks on välja töötatud ranged ELi ja riiklikud kontrollimeetmed koos bioturvalisuse suunistega. Euroopa talust taldrikule jälgimissüsteem sisaldab kõige tähtsamaid põhimõtteid loomade tervise eest hoolitsemiseks. See hõlmab suurt hulka ennetavaid tegevusi, nagu vaktsineerimine, diagnostika kõrvalekallete varajaseks avastamiseks ja raviprotseduurid. Loomade tervis tugineb veatule ettevõtte majandamisele ja eri osaliste koostööle Euroopas, mitte niivõrd loomapidamise suurusele või konkreetsetele tegevustele.
#000032
Igal süsteemil on omad väärtused ja proovikivid.
#000033
Näiteks vastupidi mõne inimese arvamusele võivad ka loomade vabapidamisel esineda teatud probleemid, mida on võimalik muidugi ületada rohkem pingutades ja bioturvalisuse meetmeid suurendades.
#000034
Üldiselt valitseb üksmeel, et olenemata põllumajandusettevõttest tähendab tervem kari paremat tootlikkust ning seega on loomapidajate huvides tagada loomade heaolu ja hea tervis.
#000035
Vastandlikes aruteludes puuride kasutamise kohta loomapidamisel väideldakse sageli selle üle, kas laut peab sobima loomadele või vastupidi. Ühte äärmust esindavad loomade heaolu eest seisvad rühmad, kes usuvad, et loomade heaolu on võimalik saavutada ainult vabapidamisega, kuna vaid sel juhul saavad loomad käituda nii, nagu on just neile omane.
#000036
Kuigi loomulik käitumine on loomade heaolu seisukohalt kindlasti tähtis, ei tohiks nii keerukat mõistet kui loomade heaolu taandada nii lihtsustatud võrdluseks, et vabapidamine on hea, aga piiratud liikumisvõimalus on halb. Ei tohiks unustada, et loomade jaoks tähendab loomulik käitumine ka selliseid instinkte nagu üleoleku väljendamine. Näiteks on munakanade hierarhilised suhted otsene põhjus, miks vabapidamisel kanade hulgas on kaks korda suurem suremus kui puurikanade seas. Vaba looma jaoks ei taga vabapidamine heaolu, kui teda nokib karja domineeriv isend.
#000037
See näitab, kuidas lihtsustatud lähenemine loomade heaolule, isegi kui see põhineb inimlikel arvamustel ja tunnetel, võib heaolu suurendamise asemel seda hoopiski vähendada.
#000038
Loomade heaolu juhtiv uurija Marian Stamp Dawkins ütleb, et loomade heaolu puhul ei ole „loomulik“ ilmtingimata võrdne „heaga“ ja vabapidamine ei ole ideaalne pelgalt seepärast, et see sisaldab sõna „vaba“, millele reageerivad positiivselt pea kõik inimesed. Selle asemel rõhutab ta, et vajalikke teadmisi loomadele sobivast heaolust annavad meile teadusuuringud:
#000039
„Kas piiratud liikumisvõimalustega loomad soovivad teha kõiki neid samu asju, mida nende vabad liigikaaslased, või eelistavad nad seda, et neile tuuakse piisav toit ette ja nad ei pea seda jahtima? Seda, millal loomulik on ka hea, saab kindlaks teha ainult loomi vaadates, mitte aga romantiliselt ette kujutades, milline elu looduses võiks olla.“[ref]Marian S. Dawkins (2012), Why Animals Matter, Oxford University Press[/ref]
#000040
Teaduslikku teavet loomade eelistuste kohta pakuvad niinimetatud valikukatsed, kus loomade motivatsiooni eri hüvesid saada mõõdetakse pingutuse suurusega, mida loom on nõus selle hüve saamiseks tegema. Sellised katsed on näidanud kanade puhul liivavannide ja naaritsate puhul pesaehitamise tähtsust. Need mõlemad tegevused on omased ka nende loomade vabas looduses elavatele liigikaaslastele. Samasugused katsed on samas näidanud, et põllumajandusettevõttes peetavate minkide jaoks ei ole eriti tähtis ujumisvõimaluse olemasolu. Seega võib loomuomaseid tegevusi, mille puhul on võimalik mõõta loomade soove, olla nii olulisi kui mitteolulisi. Seda, kas miski on tähtis või mitte, peab hindama teadus, mitte emotsioonid.
#000041
Puuride või muude piiramisvahendite kasutamine loomapidamises on Euroopas populaarne teema ja põhjustab emotsioonirohkeid arutelusid. Mõned huvitatud ühendused sooviksid määratleda loomade heaolu seisukohalt kinnihoidmist halvana ja vabapidamist heana, kuid igapäevaelus ei ole loomade heaolu saavutamine ja hoidmine nii mustvalge.
#000044
Näiteks võivad emiste poegimissulud tunduda inimestele ebamugavad, aga tegelikult on need loodud põrsaid kaitsma. Ajutine liikumisvabaduse piiramine sulus väldib seda, et emis kogemata poegadele peale ei heidaks. Seda võib muidu juhtuda ja see võib põrsastele surmavalt lõppeda.
#000045
Arutelud puuride kasutamise, vaba liikumise ja loomade õiguse üle oma elu elada ilmselt jätkuvad, keskendudes väga inimlikele vaadetele ja väärtustele. Kuigi need väärtused on õigustatud, ei esinda need liigispetsiifilistel, põllumajandusettevõtluse spetsiifilistel ega teaduslikel teadmistel põhinevat objektiivset vaadet loomade heaolule.
#000046
Loomade liikumise piiramist käsitlevad ka mõned liigispetsiifilised ELi õigusaktid. 2007. aasta ELi direktiivis on sätestatud lihakanade kaitseks nende pidamise miinimumnõuded. Selle eesmärk on maksimaalse loomkoormuse määramisega vähendada kanafarmide ülekoormatust ja tagada parem loomade heaolu, täpsustades nõudeid valgustusele, allapanule, söödale ja ventilatsioonile. Teiseks näiteks on Euroopa veelindude sektor, kus vahetati vastusena Euroopa Nõukogu 22. juuni 1999. aasta soovitusele välja kõik kasutatavad seadmed. Kõik üksikpuurid ehk épinette‘id on asendatud ühispuuridega, mis võimaldavad partidel ja hanedel seista õiges asendis, pöörata ilma raskusteta ümber, lehvitada tiibadega ning süüa ja juua neile sobival moel. Selline pidamine vastab loomade heaolu ja pidamise sanitaarnõuetele, toetab töötajate ergonoomikat ning võimaldab samal ajal suurepärast tootlust.
#000047
Loomadel võib stress tekkida eri põhjustel, nagu väsimus, vigastus, nälg, janu, kehatemperatuur, keskkond, võõrad inimesed, hoolitsemine, ümbrus jne. Loomade stressi vähendab tõhus, kogemustel põhinev ja rahumeelne kariloomade pidamine, kus kasutatakse heakskiidetud võtteid ja hooneid ning hoolitsetakse valu ja juhuslike õnnetuste vähendamise eest.
#000048
Stress on füüsiline või kehaline mõjur, mis põhjustab nii inimestel kui ka loomadel kehalisi või vaimseid pingeid. Kehas tekib stressi tagajärjel tavaliselt võitle-või-põgene-reaktsioon, mis koosneb endokriinsetest ja neuroloogilistest teguritest (adrenaliin ja noradrenaliin). Stressi võivad esile kutsuda nii välised (keskkonnast, psühholoogilistest või sotsiaalsetest olukordadest tekkinud) kui ka sisemised (haigus, meditsiinilised protseduurid jne) asjaolud.
#000049
Füüsilised, keemilised ja teised tajutavad stressorid võivad mõjutada kalu ning põhjustada esmaseid, teiseseid ja/või kogu keha reaktsioone. Kohandatud Bartoni nõusolekul, 2002. Allikas: DOSITS ()
#000050
Iga indiviid reageerib stressile erineval moel. Loomade puhul võib see oleneda liigist, tõust ja elutingimustest.
#000051
Loomade stressil võib olla erinevaid põhjuseid
#000052
Stressile reageerimine tekitab kehas mitmesuguseid muutusi, mis võivad kariloomadele negatiivset mõju avaldada. Näiteks muutused immuunsüsteemis, suurenenud vastuvõtlikkus haigustele, toidu tarbimise ja mäletsemise vähenemine, oksütotsiini vabanemise ning viljakuse vähenemine. Need mõjutavad nii loomade heaolu kui ka põllumajandusettevõtte tootlikkust. Mõlemal tasandil on loomapidaja huvides loomade stressi hinnata ja ette aimata, et sellega õigel ajal tegeleda.
#000053
Põllumajandusettevõtetes on loomade elus palju perioode, millal stressiolukordi võib tekkida. Üleminekuperiood, nagu võõrutamine, võib põrsastele olla ebakindel aeg. Samasugune on emise jaoks poegimine ja imetamine, mil vajatakse lisaenergiat, et vastsündinute eest hästi hoolitseda. Koduloomadel tekitavad muu hulgas stressi ka meditsiinilised protseduurid. Loomade häirimisega seotud stress tekitab loomades ärevust, mistõttu nende kehatemperatuur tõuseb, südamelöögisagedus suureneb, vere kortikosteroidide tase (adrenaliin) tõuseb ja immuunsüsteem nõrgeneb. See kõik muudab looma haigustele vastuvõtlikumaks. Sünnist saadik inimeste lähedusega harjunud loomade füsioloogilised reaktsioonid ei ole nii intensiivsed kui neil, kes on kasvanud karjamaal ja inimestega vähe kokku puutunud.
#000054
Kariloomi mõjutavad ka keskkonnastressorid. Iga loom tegutseb kõige tõhusamalt just tema liigile kõige paremini sobivas ja mugavas temperatuurivahemikus. Temperatuuriga seotud stressi on olenevalt olukorrast võimalik vähendada sobiva toitumise, vedeliku tarbimise, elukeskkonna (varjualused, ventilatsioon jms) pakkumise ning vajadusel ravi korraldamisega.
#000055
Igas arenenud põllumajandusettevõttes peaks ideaalis loomi võimalikult vähe häirima. Seetõttu on rahaliste võimaluse olemasolu korral hakatud mitmel pool maailmas rakendama kõrgtehnoloogilisi lahendusi, nagu automatiseeritud lüpsirobotid, mis annavad lehmadele võimaluse minna lüpsma siis, kui nad ise soovivad, ja nad ei pea selleks kogema karjatamist läbi kogu majapidamise.
#000056
Ruumide ja peavarju kõrval on tähtis ka toitumine. Toiduga saab kompenseerida väliskeskkonnast tulevaid probleeme ja parandada loomade heaolu.
#000057
Näiteks lisatakse alatoitumuses vastsündinud põrsaste söödale maitseomaduste parandamiseks maitse- ja/või lõhnaaineid, et vältida võimalikku imetamisjärgset isukaotust ning parandada söögiisu.
#000058
Toidulisandid võivad olla väga olulised ka loomade sõrgade või jalaaluste padjandite tervisliku seisundi jaoks. Peale loomade tervise hoidmise aitavad toidulisandid soolestiku tervist toetades tugevdada ka liigeseid ja immuunsüsteemi. Tänu sellele on loomad stressitekitajatele ja nakkushaigustele vastupanuvõimelisemad.
#000059
Madalat temperatuuri võib aidata taluda kaloririkka sööda andmine talvel, õige soojendus aedikus ja külmade õhuvoolude vältimine. Teisalt aitab kalorivaese sööda andmine suvel toime tulla kõrge temperatuuriga, vältides nii asjaolu, et loomad võivad ise kehasoojust rohkem toota. Toidule lisaks on tähtis piisavate varjualuste olemasolu aedikute lähedal, siseruumide piisav ventilatsioon ja värske vee olemasolu liigile sobivas vormis, näiteks joogivesi veisekarjale ja dušš sigadele.
#000060
Veiste ja piimalehmade stressi tunduvad vähendavat ka selja sügamise harjad! Kellele ei meeldiks mõnus seljamassaaž?
#000061
See on samuti paljude jaoks arusaadavalt rohkelt jutuainet pakkuv ja emotsioone tekitav küsimus. Mõne jaoks võib moraalse dilemma tekitada üheaegne loomaarmastus ja soov jätkata loomse toidu tarbimist. Kõikide põllumajandusettevõtete sildistamine julmadeks oleks liigne üldistamine üldiselt hästi toimivas Euroopa loomapidamissektoris, kus tootmise käigus pööratakse tähelepanu loomade tervisele ja heaolule.
#000062
Ei ole juhus, et esimene loomakaitseseadus võeti Suurbritannia parlamendis vastu 1822. aastal. Tol ajal oli Suurbritannia ühiskonnas väljapaistvaks isikuks moraalifilosoofia koolkonna esindaja ja utilitarismi rajaja Jeremy Bentham. Benthami utilitarismi kohaselt on moraalselt õige see käitumine, mis annab hea tulemuse võimalikult paljudele indiviididele. See kehtib ka loomade puhul. Parima tulemuse arvutamiseks leitakse lõbu ja rõõmu koguhulk, millest lahutatakse valu ja kannatuste koguhulk.
#000063
Benthami jõuline idee rajas teed tänapäevastele heaolule keskendunud ühiskondadele ning see on ka loomade heaolu filosoofiline alus. Idee, et põllumajandusloomad ei tohiks kannatada stressi, hirmu, jääda haigeks või saada vigastatud, on vähemalt alates 1960. aastatest kehtinud põhimõte. Alates sellest ajast on loomade heaolu mõiste liikunud edasi selle poole, et kannatuste vältimise kõrval on tähtis ka positiivsete emotsioonide kogemine. Selle näiteks on Euroopa Komisjoni projekt „Welfare Quality“.
#000064
Loomade heaolu uurimine välistab loomade kannatused
#000065
Igasugune väide, et loomade pidamine põllumajandusettevõttes on julm, on seotud loomade kannatustega. Loomapidamises võib loomade kannatusi ette tulla, kuid see ei ole kindlasti Euroopas normiks. Loomade vägivallajuhtumid võivad olla põhjustatud halvast juhtimisest või vähesest koolitusest, kuid nendest tuleb alati vajalikke pooli teavitada.
#000066
Loomade heaolu uurijatel on kasutada tõestatud teaduslikud meetodid, millega teha kindlaks, kas loomad kannatavad või ei. Uuemad loomade heaolu uuringud keskenduvad mitmekesisuse suurendamisele, et parandada kariloomade positiivset emotsionaalset heaolu. Põllumajandusettevõtete nüüdisaegsetes loomapidamissüsteemides kasutatakse üha enam selliseid teadusel põhinevaid teadmisi. Need süsteemid on üles ehitatud sellele, et loomad kogeksid oma elus valdavalt positiivsust. Ettevõtetel, kus loomad üleüldiselt kannatavad, ei lubataks tegutseda.
#000067
Tasakaalu leidmine valu ja lõbu vahel on isiklik
#000068
Benthami utilitarismi kõige suurem kriitika seisneb selles, kuidas mõõta tegevuste tulemuslikkust kannatuste ja õnne skaalal. Arusaadavalt muutuvad sellised mõõtmised üsna pea isikliku arvamuse ja tõlgenduse peegelduseks.
#000069
Loomapidamine annab inimkonnale palju hüvesid. See loob töökohti, toetab perekondi, annab toidulauale vajalikku loomset valku, toetab kokkade ja disainerite loovuse mitmekesisust, toiduainete tarnekindlust ja palju muud. Samas väidavad paljud, et need kasud ei kaalu üles ühegi looma kannatusi. Nii nagu ei saa olla liiklust ilma õnnetusteta, ei saa olla ka loomapidamist ilma loomade juhuslike stressiperioodideta. Valuvaba käsitus on õigustatud, kuid selle kõrval leidub meie vabas ja mitmekesiste väärtustega ühiskonnas ka muid õigustatud vaatenurki.
#000070
Loomapidamise nimetamine julmaks või mitte taandub lõpuks sellele, millised on kellegi isiklikud väärtushinnangud ja kannatuste tõlgendus. Samas on väga keeruline, kui mitte võimatu, leida mõnda elusolendit, inimest või kedagi teist, kes poleks elu jooksul kordagi valu kogenud. Tänapäevase põllumajandusettevõtte standardiks on stressiolukordade võimalikult kiire lahendamine ja kui see on vastuvõetav, siis ei saa loomapidamist kuidagi julmaks nimetada.
#000071
Mõned radikaalsemate vaadetega huvirühmad esindavad seisukohta, et liha võrdub mõrvaga. See on osav emotsioonidele rõhuv keelekasutus, mille eesmärk on veenda inimesi, et loomade kasvatamine ja tapmine toidu nimel on midagi negatiivset. Olgugi, et liha tarbimine on olnud ühiskondlikult toitumissoovitusena heaks kiidetud juba umbes 300 000 aastat enne Kristust.
#000073
Filosoofilises mõttes tugineb see mõtteviis tingimusele, et nii inimeste kui ka loomade elu on moraalselt püha. Selle idee edasiarendajad väidavad, et loomadel on õigus inimestega sarnastele vabadustele, kaasa arvatud õigus elada endale sobivat elu. Samas on paljude inimeste jaoks liha söömine maailma kõige loomulikum asi. Selleks instinktiks on ka väga hea põhjus. Loodusteadustes domineerib praegu teooria, et töödeldud loomse valgu tarbimine on olnud inimkonna kujunemises väga tähtis. Uuringud näitavad, et ilma liha tarbimiseta ei oleks bioloogiliselt olnud võimalik nii suure inimaju arenemine. Seega on inimkond arenenud vaid tänu loomse valgu tarbimisele. Lihtsustatult öeldes on inimesed evolutsiooniliselt kujunenud omnivoorideks.
#000074
Laiaulatuslikud uuringud on näidanud, et 84% taimetoitlastest pöördub tagasi liha tarbimise juurde, ja 30% neist ütleb, et lihavaba toitumise tõttu tekkisid neil terviseprobleemid. Kui mõnele sobib lihavaba toitumine hästi, siis teistele üldse mitte ning seetõttu tundub väga kohatu väita, et liha võrdub mõrvaga.
#000075
Peale selle, et liha tarbimist võib mingil määral pidada inimeste DNA osaks, esineb liha ja mõrva seostamisel veel mitmesuguseid probleeme. Kui elu on üleüldiselt kogu maailmas püha, siis kas ka puude ja taimedega seostuvad moraalsed dilemmad? Ka putukatega? Kuhu tõmmata piir ja miks just sinna? Probleem ilmneb ka siis, kui arvutada kokku kõik loomad, kelle surm on vältimatu selle tõttu, et inimesed kasutavad maid taimse toidu jaoks vajalike põllukultuuride kasvatamiseks. Samamoodi on tähtis, et teatud oluliste ravimite väljatöötamine on võimatu ilma loomkatseteta ja kahjuritõrjel on mitme muu kasu kõrval haiguste levikut vähendav toime.
#000076
Liha võrdsustamine mõrvaga on väga haarav hüüdlause, kuid maailmas kehtivad vabadusega seotud õigused põhinevad ideel, et inimesed on võimelised mõistma vabaduse mõistet, täpsemalt vabadust väljendada oma mõtteid ja arvamust. Seega saab liha võrduda mõrvaga vaid väga väikse osa inimeste jaoks maailmas. Suure osa inimeste jaoks on liha osa tervislikust ja tasakaalustatud toitumisest ning samal ajal ka pärand inimkonna kujunemisloost. Inimkonna kujunemise vaatest ei saa aga mitte kuidagi loomulikuks ega vastuvõetavaks pidada selle väärtusliku ressursi raiskamist, mis on tänapäeval väga laialt levinud. Põllumajandusettevõtjad teavad seda hästi ja on sageli esimesed, kes asuvad selle eest võitlusse.
#000077
Euroopa Liidu riikides ei kata lihatootmine alati tarbimisvajadust ja seetõttu on vaja liikmesriikide vahel elusloomi transportida.
#000078
Seda tehakse kas nuumamise või tapmise eesmärgil, milleks on eri põhjuseid.
#000079
Nuumamine – mõnes riigis on suhteliselt hästi arenenud tõuaretus (nt Prantsusmaal veiste ja Taanis sigade aretus) ning teised on spetsialiseerunud nuumamisele ja sööda tootmisele (nt Hispaania).Tapmine – mõnikord on see vajalik usulistel põhjustel (halal – moslemite tava, koššer – juutide tava) või elusloomade turunõudluse tõttu.
#000080
Kuid elusloomade transpordil Euroopa piires ja sealt välja on ka muid põhjuseid.
#000081
Tõuaretajad aitavad parandada põllumajandusloomade kindlaid tunnuseid, mis aitavad tugevdada tervist ja suurendada heaolu, tagades nii ressursside mõistliku kasutuse ja loomakasvatussektori jätkusuutlikkuse. See tähendab suure geneetilise ressursi arendamist ja alalhoidmist. Tegemaks seda nii, et riskid oleksid parimal võimalikul moel maandatud, asuvad tõuaretusega tegelevad asutused eri regioonides ja riikides. Need eri riikides paiknevad asutused tagavad parima geneetilise materjali vastuvõetaval hinnatasemel ja loomi kahjustamata igat tüüpi põllumajandusettevõtetele, mahefarmidest modernseteni. Kui asutuses peaks tekkima haiguspuhang, on geneetiline materjal kaitstud teistes Euroopa riikides või kolmandates riikides. Kuna alati ei saa transportida spermat või embrüoid, siis on vahel vaja vedada elusloomi. Parimate võimalike transporditingimuste tagamiseks järgivad tõuaretajad standardeid, sest lõppeesmärk on hästi hoitud ja suure väärtusega loomad.
#000082
Põllumajandus on elatusvahend ja talupidajad koos tõuaretajatega annavad oma parima, et järgida ELi transpordimäärust, sest loomade vedamise tõhustamine on tervisliku Euroopa loomakasvatussektori jaoks väga tähtis.
#000083
Elusloomade transport on Euroopas vaidlusteemaks, eriti kõrge temperatuuriga perioodidel. EL on kindlaks määranud lubatud transpordimeetodi ja vedamiseks sobiva seisundi kirjelduse. Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal, on juhised sõidu kestuse, puhkeaja, koorma suuruse ja transpordivahendi kvaliteedi kohta. Tapamajade kohta kehtivad omakorda lisanõudmised. Näiteks võib loomi vedada vaid kindlate transpordivahenditega. Vedamiseks sobivaks tunnistatakse ainult terved loomad.
#000084
Selleks, et vältida võimalike loomade nakkushaiguste levikut, kontrollivad inspektorid veoautode puhastamise ja desinfitseerimise vastavust.
#000085
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1/2005 on sätestatud ka mitu meedet sobiva temperatuuri ja ventilatsiooni tagamiseks.
#000086
Maanteetranspordi korral tuleb veoki ventilatsioonisüsteeme planeerida, ehitada ja hooldada nii, et need suudaks sõites ja paigal seistes hoida sõidukis kõikide loomade jaoks temperatuuri vahemikus 5–30 °C. Lubatud kõikumine on olenevalt välistemperatuurist +/– 5 °C.
#000087
Mööda teed liikuvatel transpordivahenditel peab olema paigaldatud süsteem temperatuuri jälgimiseks ja sellekohaste andmete säilitamiseks. Temperatuuriandurid peavad olema paigaldatud veoki ülesehitusest lähtudes nendesse osadesse, kus temperatuur võib kõige kõrgemale tõusta. Mõõdetud temperatuur peab olema salvestatud kuupäevade kaupa ja neid andmeid peab olema võimalik ametiasutustele nõude korral esitada.
#000089
Veokis peab olema häiresüsteem, mis annaks juhile märku, kui temperatuur auto osades, kus on loomad, tõuseb maksimum- või langeb miinimumtasemeni.
#000090
ELi toiduaineturul on erinevaid toodete märgistamise süsteeme, mille eesmärk on anda klientidele teavet ja pakkuda usaldust toodete kvaliteediomaduste suhtes. Ei ole olemas üleeuroopalist märgistamissüsteemi loomade heaolu kohta, kuid mõned riigid, nagu Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriik, on selle ise välja töötanud.
#000091
Paljud tarbijad peavad ELi õigusaktidega sätestatud märgistamissüsteeme (nt mahepõllumajanduslikud tooted, kaitstud päritolunimetuste märgistus, toitainete sisaldus tootes) väga väärtuslikeks. Tootesildid on tarbija jaoks oluline teave, sest need aitavad saada kiire ülevaate tootest ja selle valmistamise protsessist. Eriliselt märgistatud toodete tarbimine ja nende osa loomade heaolu parandamisel on saanud poliitikakujundajate seas märkimisväärset tähelepanu.
#000092
Kas kõik etiketid on ühesugused?
#000093
Suurem osa kohalikest ja riiklikest katsetustest loomade heaolu märkimiseks tootesiltidel kipuvad olema binaarsete etikettidega, kus märgitakse, kas tootmisel järgiti loomade heaolu standardeid või mitte. Kuid on palju vahepealseid omadusi, mida binaarsed sildid ei suuda edasi anda, ning seetõttu on need katsed ebaõnnestunud ja põllumajandustootjad ei soovi neid etikette kasutada. Mitmeosalised etiketid kirjeldavad eri toodete protsessistandardeid täpsemalt ja seetõttu tunduvad nende katsetused lootustandvamad. Seda, kuidas tarbijad nendele etikettidele reageerivad ja nendest süsteemidest aru saavad, on vaja veel uurida.
#000094
On ka hulk väljatöötatud kvaliteetseid etikette, mille dokumentatsioonis on kirjeldatud loomade heaolu standardeid, nagu transporti ja tapmist puudutavaid tingimusi.
#000095
Milline eesmärk võiks olla ELis loomade heaolu kirjeldavate etikettide kasutamisel?
#000096
Praegu on mõnes ELi liikmeriigis juba sellised etiketid kasutusel. Saksamaal on loomade heaolu kajastava tootesildi eesmärk anda tarbijale teada, millised tooted vastavad õiguslikele nõuetele. Näiteks sealihatoodete korral on Saksamaal kasutuses etikett, mis võtab arvesse hooneid, kus põrsad sünnivad, imetamise kestust ning seda, kas ja kuidas nad on kastreeritud. Samuti loomapidajate teadmisi loomade heaolust, transportimisest tapamajja, seal kasutatavatest meetoditest ja sealsest heaolust ning sellest, kuidas saavutatakse paremaid tulemusi kui õiguslike nõuetega sätestatud. Taanis jällegi töötati 2017. aastal välja hindamissüsteem, kus kasutati tähistena südameid skaalal ühest kolmeni, mis näitab sealihatoodete valmistamisel kasutatud loomade heaolu taset. 2018. aastal kontrollisid Taani ametivõimud 66 põllumajandusettevõtet ja avaldatud aruandest selgus, et rikkumisi esines vaid neljas ettevõttes. Peamiselt oleneb rohkema kui ühe südame saamine etiketile sellest, kui palju on loomadel laudas ruumi või millised on loomapidamistingimused (kas loomad saavad olla õues ja kas transpordiaeg piirdub kaheksa tunniga).
#000097
Miks ei ole kasutusel ELi-ülest etiketti loomade heaolu taseme märkimiseks?
#000098
Esiteks sellepärast, et ELis alles töötatakse Euroopa Komisjoni juhtimisel välja ühtseid riskinäitajaid. Teine põhjus peitub selles, et ELi tasemel ei ole kokku lepitud, mida loomade heaolu täpselt tähendab ja kuidas seda tegelikkuses rakendada. Sellel teemal arutletakse Euroopa loomakasvatussektoris aktiivselt ja püütakse kõiki tegureid arvesse võttes jõuda selge definitsioonini.
#000099
Vastus on lihtne: võimaluse korral tuleb osta Euroopast pärit tooteid! Mis puudutab loomade heaolu standardeid, siis Euroopas on välja töötatud üsna laiaulatuslikud seadused. Kariloomade pidajad tunnevad uhkust, et saavad tegutseda piirkonnas, kus nii loomapidamise, transpordi kui ka tapmise kohta kehtivad rangeimad heaolustandardid.
#000101
Alates 1980. aastatest on ELis välja töötatud määruseid, et tagada Euroopa toidutootmises loomade heaolu. Algatusi tuleb ka toiduainete tarbijatelt, kes nõuavad suuremat loomade heaolu. Olemasolevate kvaliteetsete etikettide kasutajad lisavad oma dokumentidesse uusi osi, samal ajal kui loomade heaolu tootesilte alles katsetatakse ning üritatakse välja selgitada, millised soovid ja vajadused on tarbijatel nendega seoses.
#000102
Keskne küsimus on, kuidas eristada loomade heaolu standardeid tootmismeetoditest ELis, kui selles piirkonnas on kõikide tootmisviiside korral nagunii vaja loomade heaolu nõudeid järgida. Ei ole veel selge, kuidas peaks seda märkima etiketile, kui kõiki loomseid tooteid tuleb müüa nii, et tootesildil ei tohi loomade heaolu standarditest kinnipidamist täpsustada.
#000103
Loomade heaolu ja loomakasvatus on teemad, mis on juba mitmeid aastaid avalikkuse huviorbiidis. Põllumajandustootjad ja teised, kes selles sektoris töötavad, peavad paraku pidevalt seisma silmitsi valeteabega, millele neil ei ole sageli kas võimalust või suutlikkust vastata. See peab muutuma. Oleme veendunud, et arenev loomakasvatus oma eri vormides on toonud ja toob ka edaspidi Euroopale palju kasu.
#000105
European Livestock Voice ühendab sarnast mõtteviisi jagavaid ELi loomakasvatuse tarneahela ettevõtteid, kes soovivad oma koostöö abil taastada tegevusala puudutava tasakaaluka arutelu. Loomakasvatusel on tähtis osa Euroopa rikkas pärandis ja tulevikus. Koondame oma võrgustikku loomade tervise, sööda, tõuaretuse, loomakasvatuse ja põllumajandustootmisega tegelejaid, et avalikkuses toimuvates aruteludes selgitada põllumajandusloomade kasvatamise sotsiaalset väärtust ning ülemaailmset mõju.
#000106