A Rektaalne prolapss või. Rektaalne prolapss ilmneb siis, kui osa jämesoolest madalaimast osast (pärasoolest) libiseb välja seedetrakti (anus) lõpus asuva lihase ava. Rektaalse prolapsi raviks on tavaliselt vaja operatsiooni.
#000000
A Rektaalne prolapss on haruldane haigus ja mõjutab peamiselt eakaid inimesi. Haigus on lastel üsna haruldane; haigestunud lapsed on tavaliselt nooremad kui 3 aastat. Meestel tekib rektaalne prolapss palju vähem kui naistel (tõenäosus 80–90%).
#000001
Haigus mõjutab pärasoole, s.o. jämesoole viimased 12-15 tolli vahetult anaalkanali kohal. Tavaliselt kinnitatakse pärasool kindlalt vaagna külge sidemete ja lihastega. Erinevad tegurid, näiteks vanus, pikaajaline kõhukinnisus või stress sünnituse ajal, võivad seda nõrgestada. See põhjustab pärasoole prolapsi, s.o. kukub välja oma loomulikust kehaavast (rektaalne prolapss).
#000002
Rektaalset prolapsi tuleb eristada rektocele, mis on pärasoole punnimine tupe seintesse. Teist pärasoole prolapsi vormi nimetatakse intussusceptsiooniks. Üks soolestiku sektsioon pöördub teise sisse, mis võib põhjustada soole obstruktsiooni.
#000003
A Rektaalne prolapss on põhjustatud pärasoole paigal hoidvate lihaste nõrgenemisest. Enamikul inimestel, kellel on rektaalne prolapss, on ka nõrgad päraku sulgurlihased.
#000004
Nõrgenemise täpset põhjust ei ole teada, kuid pärasoole prolapsi riskifaktoriteks on tavaliselt vanus, pikaajaline kõhukinnisus või püsiv kõhulahtisus, venitus roojamise ajal, rasedus ja stress sünnituse ajal. Pärasoole prolapsi võivad põhjustada ka varasemad operatsioonid, tsüstiline fibroos või kroonilised haigused.
#000005
Nende hulka kuuluvad kopsuhaigused, läkaköha, sclerosis multiplex ja pikaajalised hemorroidilised haigused. Rektaalse prolapsiga lapsi tuleb hinnata ka tsüstilise fibroosi suhtes, kuna see võib olla haiguse sümptom.
#000006
Rektaalne prolapss avaldub mitmete sümptomite kaudu, kusjuures kerget ja mittetäielikku prolapsi saab hõlpsalt segi ajada hemorroidiaalse haigusega. Rektaalse prolapsi peamine sümptom on välja tulnud ja väljapoole pööratud pärasool. Eristatakse äsja väljapoole suunatud pärasoole ja sissetungi olemasolu. Viimane tähendab sissetungimist iseenesest, kusjuures soolte sissetung iseenesest võib samuti põhjustada prolapsi.
#000007
Kuna soolestiku limaskestad pääsevad väljapoole, tunnevad mõjutatud isikud püsivat niiskustunnet. Mõnikord tekib verejooks, kuna lekkinud pärasool on vigastatud riietuse või käsitsi manipuleerimise teel. Päraku võõrkehatunnet kirjeldavad mõjutatud isikud sageli. Sageli ilmneb sügelus, mida mõnikord võib seletada põletikuga.
#000008
Rektaalne prolapss põhjustab peaaegu alati uriinipidamatuse sümptomeid. See võib põhjustada väljaheidete või lima kontrollimatut väljutamist. Mida raskem juhtum, seda teravam on uriinipidamatus. Rektaalne täielik prolapss tähendab peaaegu alati roojapidamatust. Ainult osaliselt eksisteeriv prolapss ei tähenda tingimata fekaalipidamatust, vaid tingib lima kaotuse. Rektaalset prolapsi saab ka optiliselt selgelt tuvastada.
#000009
Ühe algstaadiumis Rektaalne prolapss pärasool lõdvestub aeglaselt, kuid jääb kehasse. Rektaalse prolapsi seda staadiumi, kui pärasoole voodri sidekude lahti läheb ja pärakust välja ulatub, nimetatakse limaskesta prolapsiks.
#000010
Mida kaugemale pärasool prolapsib, seda tugevamalt pärasoole osa surub pärakule ja nõrgestab seda. Seda etappi nimetatakse täielikuks rektaalseks prolapssiks ja see on haiguse kõige tavalisem diagnostiline staadium. Rektaalse prolapsi sümptomid on sarnased hemorroididega, ulatudes valulikust roojamisest, väljaulatuvate kudede limasest või verest kuni fekaalipidamatuse või roojamise tunde kaotamiseni.
#000011
Varasema staadiumi diagnoosimiseks, kui pärasool ei ole pärakust veel välja arenenud, võivad arstid anda fosfaatöne, et eristada pärasoole prolapsi väljaulatuvatest hemorroididest. Dünaamilise MRI abil saab roojamise ajal skaneerida kogu vaagna, sealhulgas vaagnapõhjalihaseid ja vaagnaelundeid.
#000012
Pärasoole prolaps või pärasoole prolaps nõuab tüsistuste vältimiseks peaaegu alati kirurgilist ravi. Lastel pole operatsioonid tavaliselt vajalikud. Enamasti kannatavad rektaalse prolapsi all aga vanemad inimesed. Sidekoe järk-järgult suureneva nõrkuse tõttu ei toimu siin enam enesetervendamist.
#000013
Kui pärasoole prolapsi esineb lastel, on selle taga tavaliselt veel üks tõsine haigus, mis soodustab ka tüsistuste arengut. Mõjutatud lapsi tuleb muu hulgas uurida tsüstilise fibroosi suhtes. Vanematel inimestel esinevatel rektaalse prolapsi palju sagedasematel juhtudel arenevad tüsistused aja jooksul alati, kui haigusseisundit ei ravita.
#000014
Erandiks on aga eluohtlikud tüsistused. Pärasoole klammerdamine tavaliselt ei toimu, sest soolestikku saab ikka ja jälle tagasi lükata. Kuid see võib juhtuda erandjuhtudel. See on siis eluohtlik hädaolukord, mis nõuab viivitamatut kirurgilist sekkumist, et vältida pärasoole vastava lõigu surma.
#000015
Muudel juhtudel pole hädaolukorda, kuid kirurgiline protseduur on siiski vajalik, kuna ravimata rektaalne prolapss põhjustab suurenenud valu roojamise ajal ning vere ja lima väljaheites, aga ka fekaalipidamatust. Mida hilisem ravi, seda tõsisemad kaasnevad komplikatsioonid. Haavandid võivad areneda ka pärasoole piirkonnas.
#000016
Millal peaksite arsti juurde minema?
#000017
Vilunud arst suudab silmapilkselt märgata rektaalset prolapsi. Pärasoole prolapsi, mida tuntakse ka laiendatud anaalse prolapsi all, leidub sageli vanematel naistel. Arsti külastamine on hädavajalik, kuna sooleosad on läbi pärakuava lekkinud.
#000018
Selle nähtuse esialgseid etappe eirati enamasti ja see käivitati tualettruumi liiga kõva vajutamisega. Neid ei pruugita märgata, kuna sageli on ainult üksikud pärasoole kortsud väljaulatuvad. Seetõttu jäetakse väiksemate sümptomite ilmnemisel arstivisiit sageli ära. Kuid pärasoole prolapss ei saa jääda märkamata kui kaugelearenenud päraku prolaps.
#000019
Pärasoole prolapss võib tekkida raskest tõstmisest või köhimisest. Ravimata jätmisel jääb pärasoole prolapss püsivaks. Ta vajab kirurgilist ravi. Prolapsunud pärasoole korral on pärasoole ja pärasoole suuremad osad juba nõrga vaagnapõhja kaudu või haiguse tagajärjel välja lekkinud. Tulemuseks on see, et väljaheidet ei saa enam soolestikus hoida. Esineb soolepidamatus.
#000020
Enne rektaalse prolapsi tekkimist tuleb pöörduda arsti poole. Ravivõimalused on seda suuremad, mida varem ravi alustatakse. Kui teil tekib pärast soolestiku liikumist tunne, et pärakus on midagi juhtunud, ei tohiks arsti visiiti enam edasi lükata. Profülaktikaks peaksid üle 40-aastased naised alustama vaagnapõhja harjutustega.
#000021
Peaaegu kõigil juhtudel üks Rektaalne prolapss vajavad arstiabi. Mõnikord lahendab probleemi pärasoole prolapsi algpõhjuse edukas ravi; enamikul juhtudel süveneb pärasoole prolapss ilma operatsioonita.
#000022
Imikutel ja väikelastel võib abiks olla arsti juhendamisel roojamise vähendamine või hõrenemine. Meditsiiniline ravi hakkab pärasoole prolapsi sümptomeid ajutiselt leevendama või inimest operatsiooniks ette valmistama. Selleks kasutatakse täiteaineid (kliid, psülliumi, metüültselluloosi või psülliumi), väljaheitepehmendajaid või vaenlasi.
#000023
Kõigi rektaalse prolapsi korrigeerimise kirurgiliste võtete eesmärk on kinnitada pärasool uuesti sisemise vaagna külge. See üldanesteesia all teostatav protseduur viiakse suurema tõenäosusega läbi tervete ja nooremate patsientide kõhupiirkonna kaudu ja vanemate inimeste või halva tervisega kõhuõõne kaudu, mis nõuab tavaliselt haiglas viibimist kolm kuni seitse päeva.
#000024
Kiudainete sisaldusega dieet ja piisav vedelikuvarustus iga päev võivad suurendada kõhukinnisuse tekkimise riski ja seega ühe inimese riskifaktorit. Rektaalne prolapss vähendama. Biofeedback ravimeetodid treenivad vaagnapõhjalihaseid ja tugevdavad sulgurlihaseid. Püsiva kõhulahtisuse, kõhukinnisuse või hemorroididega inimesed peaksid neid aegsasti ravima, et vähendada pärasoole prolapsi riski.
#000025
Pärasoole prolapss nõuab järjepidevat järelravi hoolimata sellest, kas seda on ravitud konservatiivselt või kirurgiliselt. Sisuliselt on oluline vältida haigusseisundi kordumist või halvenemist. Sel eesmärgil on eriarsti kontaktideks gastroenteroloog ja proktoloog, aga ka perearst. Samuti on olemas proktoloogiliste haigustega inimestele mõeldud eneseabigrupid, kes pakuvad empaatilist kogemuste vahetamist ja kasulikke näpunäiteid.
#000026
Rektaalse prolapsi või rektaalse prolapsi jälgimisel on eriti oluline väljaheite reguleerimine. Rõhku roojamise ajal tuleb igal juhul vältida. Pressimise vältimiseks sobib ideaalselt (mitte liiga) pehme ja mahukas tool. Siia sobivad puuviljad ja köögiviljad, eriti kiudained dieedis.
#000027
Oluline on tagada piisav joogimenüü (tavaliselt umbes 1,5–2 liitrit vett või taimeteed). Kui see dieet ei ole väljaheite reguleerimiseks piisav, võib psüülliumi kestadega kasutada looduslikke abilisi. Parem on mõnda aega hoiduda kõhukinnisusega toitudest, näiteks šokolaadist või munadest.
#000028
Rektaalne prolapss või rektaalne prolapss on haigus, mille diagnoosimine ja ravi kuulub professionaalsetele kätele. Sellegipoolest on patsientide eneseabi igapäevaelus võimalik ja ka soovitav. Patsiendi aktiivne koostöö aitab ära hoida pärasoole prolapsi ja toetab nii teraapiat kui ka järelravi sihipäraselt.
#000030
Paljudel juhtudel põhjustab pärasoole prolapsi tugev rõhk soolestiku liikumise ajal ja sidekoe nõrkus vaagnapõhja piirkonnas. Siit saab alustada eneseabi sihipäraselt. Kõhukinnisuse vältimine on hädavajalik, nii et väljaheite reguleerimine mängiks olulist rolli patsiendi igapäevaelus. See saavutatakse kõrge kiudainesisaldusega dieedi ja piisava koguse veega segamise kaudu. Võimaluse korral tuleks kõhukinnisusega toit toitumiskavast välja jätta. Samuti on oluline palju treenimist, kuna füüsiline aktiivsus stimuleerib mõjutatud inimeste soolestiku aktiivsust ja võib seega avaldada positiivset mõju pärasoole prolapsile. Samuti on soovitatav kõhupiirkonna massaaž ja kõhukinnisuse jaoks soojad vannid, nagu ka kirbuseemnepreparaadid.
#000031
Vaagnapõhja saab hästi treenida sobivate harjutustega. Harjutusi õpetab füsioterapeut või raviarst ning neid saab kodus teha iga päev. Regulaarsed kontrollkäigud arsti juurde on olulised ka siis, kui on diagnoositud ja ravitud pärasoole prolapsi. Häbi on suur takistus juhtumi (sealhulgas retsidiivi) võimalikult kiireks avastamiseks ning selle kiireks ja tõhusaks raviks.
#000032