Sõltumata sorteerimismeetodist tuleb lõpptulemusena määrata ehituspuidu tugevusklass ning markeerida see koos muu infoga igale prussile eraldi. Euroopa Liidus on välja töötatud kõikidele liikmesriikidele kehtivad ühtsed tugevusklassid.
#000002
Puit on materjal, mille tugevust mõjutavad tihedus, oksakohad, keerdkasv jms kasvukohast ja -tingimustest põhjustatud tegurid. Saematerjali sorteerimine kvaliteediklassidesse ei lähtu tema tugevusest: A-sordi materjal ei pruugi C-sordi materjalist tugevam olla, kõrgem kvaliteet tähendab okste ja rikete vähesust ja paremat sobivust tisleritöödeks (või mööbli valmistamiseks). Tugevuse jaoks on okste paiknemine nende arvust ja suurusest olulisemgi. Sellepärast peab ehitiste karkassis kasutama tugevuse järgi sorteeritud materjali.
#000005
Masinsorteerimine põhineb peamiselt puidu painutamisel mõõdetava läbivajumi järgi arvutataval elastsusmoodulil, mille järgi omakorda määratakse materjali tugevusklass. Samuti kasutatakse sorteerimisparameetrina puidu tihedust ja oksasuhet. Veelgi parema tulemuse saamiseks on võimalik erinevaid meetodeid omavahel kombineerida nt. mõõtes ühe seadmega elastsusmooduli ja teisega tiheduse.
#000007
Sõltumata sorteerimismeetodist tuleb lõpptulemusena määrata ehituspuidu tugevusklass ja see koos muu olulise infoga markeerida igale prussile eraldi. Tugevussorteerimisel markeeritakse iga pruss tugevusklassile vastava templiga, millel on näha tugevusklass, valmistaja, sorteerija ja puidu nimipaksus. Templite abil eraldatakse puitmaterjalist tugevusnõuetele vastav osa. Serval olev tempel näitab ära puidu tugevama serva. Sel viisil võtab tootja vastutuse selle ees, et materjal tõepoolest tagab nõutud tugevuse.
#000010