AvalehtVastused küsimusteleLoomulik immuunsusKarjaimmuunsusVaktsineerimata laste tervisVaktsineerimata lapse ohtLastehaigused on tervisele vajalikudSeadusandlus ja nõusolekKas vaktsiinid on ohutud?VaktsiinikahjustusedVaktsiinikahjustuse loodVaktsiinikahjustuse kiirabiVaktsiinid ja autismKompensatsioon kahjustuse korralKõrvalmõjude uuringudVaktsiiniuuringud ja müükGeneetikaMida arstid arvavadPuudega laste arvAjaluguVaktsiinidHepB - B hepatiitK vitamiinBCG - TuberkuloosRV - Rotaviirus​DTaP - Difteeria, teetanus, läkaköhaIPV - PoliomüeliitHib - HaemofilusMMR - Leetrid, mumps, punetisedHPV - HPV viirusFlu - GrippPuukentsefaliitAbiainedAlumiiniumThimerosalAminohapped ja valgudFormaldehyde​Benzethonium ChlorideGlutaraldehydeMRC-5, DNA, MRC-5 Rakuvalk, AlbuminPolysorbate 80Cetyltrimethylammonium Bromide (CTMB)PhenoxyethanolVarjatud saasteainedEesti loodLisainfoLisainfo nimekiriMaterjalide tutvustusedSaada küsimusKüpsisedMore
#000001
Loomulik immuunsusKarjaimmuunsusVaktsineerimata laste tervisVaktsineerimata lapse ohtLastehaigused on tervisele vajalikudSeadusandlus ja nõusolekKas vaktsiinid on ohutud?VaktsiinikahjustusedVaktsiinikahjustuse loodVaktsiinikahjustuse kiirabiVaktsiinid ja autismKompensatsioon kahjustuse korralKõrvalmõjude uuringudVaktsiiniuuringud ja müükGeneetikaMida arstid arvavadPuudega laste arvAjalugu
#000002
Loomulik immuunsus koosneb kahest elemendist:
#000005
immuunsüsteemi jooksev vastupanuvõime (elimineerida haigustekitajaid)
immuunsus konkreetse haigustekitaja vastu (pärast läbipõdemist)
#000006
immuunsüsteemi jooksev vastupanuvõime (elimineerida haigustekitajaid)
#000007
immuunsus konkreetse haigustekitaja vastu (pärast läbipõdemist)
#000008
Loomulik immuunsus ja vaktsiiniga saadud immuunsus on kaks erinevat asja.
#000009
Karjaimmuunsuse teoorias lähtutakse loomulikust immuunsusest. Samal ajal räägitakse aga just vaktsiinidega tekitatud antikehade olemasolust kui karjaimmuunsusest, mis tegelikult ei ole õige.
#000010
Immunoloogias ei uurita vastupanuvõimet haigustele, vaid immuunsuse määramisel lähtutakse antikehade olemasolust veres ning eeldatakse, et antikehad annavad immuunsuse.
#000011
Vaktsiinidega tekitatud antikehad veres ei ole võrdne loomuliku immuunsusega ning ei taga karjaimmuunsust. Näiteks on leetrite mitteavaldumiseks vaja, et populatsioonis oleks 68% inimesi loomuliku immuunsusega. See tagab karjaimmuunsuse.
#000012
Vaktsiinidega tekitatud antikehadest ei piisa leetrite puhul aga ka 90-97% olemasolu korral ning inimesed nakatuvad vaktsineerimisele vaatamata.
#000013
Kogu vaktsineerimise praktika baseerub antikehade teooriale, mis lähtub ideest, et antikeha võrdub kaitsega haiguse vastu. Vaktsiinitootjad ja vaktsiinide ostjad on rahul kui on demonstreeritud vaktsiini võime tekitada verre antikehasid. Selle alusel määratakse vaktsiini efektiivsust ning see lubatakse turule.
#000014
Vaktsiini efektiivsuse uurimiseks ei viida läbi loomkatseid vaktsineeritud loomade tahtliku nakatamisega. Veendutakse vaid antikehade tekitamise võimes vaktsiini poolt ja nende piisavas hulgas veres.
#000015
Veel levivate haiguste puhul saab pärast mõneajalist vaktsineerimist vaadelda haigestumise statistikat ning kontrollida vaktsiini tõhusust. Vaktsiinide tõhusust arhailiste haiguste vastu ei ole aga võimalik kontrollida.
#000016
Haigused tulevad ja lähevad. Igal ajastul levivad omad haigused ning on terve hulk haigusi, mis on ära kadunud iseenesest ja mille osas pole vaktsineerimist kunagi toimunud. Seega ei saa sugugi kindel olla, et haigused, mille vastu vaktsineerima hakati, poleks iseenesest ära kadunud.
#000017
Antikehade teooria sai alguse kui avastati, et haiguse läbipõdenud inimesel, kel oli saavutatud loomulik immuunsus, on veres kindlad antikehad. Seetõttu arvati, et antikehad on head asjad ning neid hakati kunstlikult vaktsiinidega tekitama.
#000018
Antikehade teooria vastu räägib aga mitu kõnekat fakti:
#000019
mitte kõigil inimestel ei teki antikehi
antikehad ei kaitse sugugi kõiki inimesi haiguse eest (näit leetrid, difteeria jt)
on inimesi, kellel ei ole antikehi, kuid kes ei haigestu ka nakkusohtlikus olukorras
HIV puhul tähendavad antikehad hoopis vastupidist, et inimene on haige
liiga palju antikehi võib viia autoimmuunhaigusteni
#000020
antikehad ei kaitse sugugi kõiki inimesi haiguse eest (näit leetrid, difteeria jt)
#000022
on inimesi, kellel ei ole antikehi, kuid kes ei haigestu ka nakkusohtlikus olukorras
#000023
HIV puhul tähendavad antikehad hoopis vastupidist, et inimene on haige
#000024
liiga palju antikehi võib viia autoimmuunhaigusteni
#000025
Seega tähendab antikehade olemasolu lihtsalt seda, et inimene on konkreetse haigustekitajaga kokku puutunud. On meelevaldne teha järeldust, et antikeha tähendab kindlasti ja igal juhul immuunsust haiguse vastu.
#000026
Looduses toimub nakatumine peamiselt toidu ja õhu kaudu. Sissetungijate esmane tuvastussüsteem on suu- ja ninakoopad, mandlid, kõri, magu ja soolkond. Kui sissetungija on eriti ohtlik, käivitab immuunsüsteem esmase puhastuse oksendamise ja kõhulahtisuse abil.
#000027
Mõlemad kihid on väga olulised inimese kaitsel patogeenide eest. Kui väline kaitsekiht ei ole mingil põhjusel kaitset taganud, siis hakkab tööle sisemine kaitsekiht. Loomuliku immuunsuse tekitamiseks konkreetse haigustekitaja vastu on oluline mõlema kihi osavõtt.
#000031
Vaktsineerimisega hüppame üle loomuliku vastupanuvõime esimesest kaitsekihist ning pistame patogeeni koheselt sisemisse kaitsekihti.
#000032
Sündides lapse immuunsüsteem ei tööta. See hakkab tasapisi toimima alates kolmandast elukuust. See on aeg, kus ema platsentast kaasa saadud antikehad hakkavad ammenduma. Seega toimivad esimese kolme kuu jooksul saadud vaktsiinid ema poolt kaasaantud antikehade raiskajatena/ammendajatena - neid antikehi oleks lapsel vaja keskkonnast tulevate haigusetekitajate tõrjeks. Tulemuseks on lapse haigestumiste kasv.
#000033
Enne kolmandat elukuud vaktsineerides tekib küsimus, et kuidas saab lapse immuunsüsteemi vaktsineerimisega "õpetada", kui tal seda veel pole?
#000034
See on peamine põhjus, miks näiteks Islandil ja Rootsis ei tehta vaktsiine enne kolmandat elukuud.
#000035
Loomulik immuunsus ja vaktsiiniga saadud immuunsus on kaks erinevat asja
#000036
Vaktsineerimise aluseks on vigane hüpotees, et antikeha = kaitse haiguse vastu
#000037
Antikehade olemasolu veres ei taga automaatselt kaitset haiguse vastu
#000038
Vaktsineerimisega hüppame üle immuunsüsteemi olulisest kaitsekihist ja pistame patogeeni otse vereringesse
#000039
Lapse immuunsüsteem esimesel kolmel elukuul ei tööta
#000040
Internetis avaldatud 73 lk eestikeelne noortele mõeldud vahvate illlustratsioonidega e-raamat Sinu Hämmastav Immuunsüsteem selgitab lihtsalt kuidas see keha kaitseb ja mis läheb valesti autoimmuunhaiguste, allergiate ja vähi korral.
#000041