InimesedNoored nähtavaksTähed ja tähekesedTele„Eesti laul“MuusikaPäev rahvalemmikuga„Mis muss on?“Film„Kinosaade“TeaterÜritused„Roosa reporter“„Vaimselt terveks“
#000000
Möödunud laupäeval, täpselt 43 aastat hiljem peetud kosmonautikapäeval rahvusraamatukogu suures saalis meenutas akadeemik oma teekonda tunnustatud täheteadlaseks ja akadeemikuks.
#000002
Kõigepealt saab auditoorium teada, et taevas ja tähed ei köitnud noort Ergmat alguses mitte põrmugi.
#000003
"Ma olin hoopis plasma- ja tuumafüüsikafänn!" jutustab Ene Ergma, kes on omainimeste ringis pälvinud humoorika hüüdnime Kosmosemutt.
#000005
Enamgi veel – noor tudeng Ergma suisa naeris oma astronoomiat õppiva toakaaslase peale. Kelleks oli ei keegi muu kui tulevane täheteadlane Helle Jaaniste; koos abikaasa Jaaguga pälvis Helle Jaaniste mullu teaduse populariseerimise elutööpreemia. Ergma tudeeris sel ajal füüsikat.
#000006
"Ütlesin talle veel, et mis see astronoomia astroloogiast parem on – ülbik, nagu ma olen!" meenutab Ergma, kuidas ta surus uhkelt ühte patta füüsika ja tähtede järgi ennustamise.
#000007
Noore kosmosemuti panid meelt muutma Tõravere observatooriumi teadlased, kes aimasid, kuidas targale, aga mässumeelsele Ergmale delikaatselt läheneda.
#000008
"Nad otsustasid mind õnge võtta!" muigab Ergma oma elu pöördelistele hetkedele mõeldes.
#000009
Nimelt jutustasid taevauurijad talle, et tähed ongi oma olemuselt ühed suured plasmakered. Ning et nende energia ongi sisuliselt termotuumareaktsioonide tulem. Ehk siis 100 protsenti Ergma teema!
#000010
"Kuigi väike kahtluseuss oli alguses hinges, et mind tõmmati ikka lohku!"
#000012
Ergma räägib hellusenoodiga hääles perioodist, kui inimkond tegi alles kõige algelisemaid samme ilmaruumi tundmaõppimisel.
#000013
"See oli fantastiline aeg, mil kogu maailm muutus hoopis teistsuguseks," õhkab ta.
#000014
"Nagu oleksime avastanud uue neljanda dimensiooni!"
#000015
Ergma loodab, et äkki ikkagi suudetakse ära mõtestada, mis asjad on tumeaine ja tumeenergia.
#000016
"Ajad, millal nii-öelda koor pinnalt ära tõmmata, on möödas," tõdeb ta, et tänapäeva täheuuringutes peab kõige rohkem varuma kannatust, sest uued üllatused ei hüppa ilmselt ise sülle.
#000017
Kärsitute õnneks jagub uudiseid ka kohalikku kosmosemaailma.
#000018
Järgmisel aastal saab Eesti Euroopa Kosmoseagentuuri liikmeks ning meie teaduseinimesed löövad kaasa nii Copernicuse (eurooplaste püüdlus arendada välja täiesti iseseisev kosmoseseire võimekus, eestlased on muide selle tarbeks tarkvara loonud) kui Galileo (Euroopa riikide loodav navigatsioonisatelliitide süsteem) programmides.
#000019
"Peame edasi põrutama!" õhutab teadlane noori takka.
#000020
Mida ühist on eestlastel ja Põhja-Ameerika indiaanlastel, seda selgitas rahvaluuleteadlane Mikk Sarv. Nimelt mõlemad kultuurid tunnevad lugu tähemõrsjast ehk maisest inimtüdrukust, kes läheb taevatähele mehele. Sama müüt on muideks levinud meie idapoolse hõimurahva mordvalaste juures.
#000021
Eestlaste kiindumus tähistaevasse väljendub ka meie igapäevases sõnakasutuses. "Tähtpäev, tähendama, tähistamine, täheldamine," loetleb Sarv pilvitu öö tähtsusega seotud sõnu. Ning muidugi ka "rahatäht".
#000022