UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Ainekübeke aitab muuta imiku piimasegu kasulike bakterite peolauaks
#000005
Inimese rinnapiima suhkrute mitmekesisus ei kajastu praegu müügil olevates piimasegudes, millest enamik on valmistatud lehmapiima baasil. Autor/allikas: shurkin_son/Freepik
#000006
Rinnapiimast leiab sadu seedimatuid suhkruid, mis jõuavad imiku kõhubakterite toidulauale ja on tähtsad väikelaste tervisele. Piimasegudes neid paraku aga peaaegu pole. Olukorda aitaksid leevendada uued viisid bakteritele sobilike suhkrute valmistamiseks.
#000007
Ema annab rinnapiimaga imikule edasi kõik elu alguseks vajaliku. See on rikkalik segu, milles sisalduvad lisaks kasulikele mikroorganismidele ehk probiootikumidel, ka prebiootikumid ehk suhkrud, mida need head kõhubakterid süüa armastavad. Inimene neid suhkruid ei seedi, bakterid aga küll, kirjutab Tallinna Tehnikaülikooli keemia ja biotehnoloogia instituudi doktorant-nooremteadur Annette Miller.
#000008
Valikuliselt just kasulike bakterite toitmine aitab neil mikroorganismidel beebi kõhus hästi koduneda ja paljuneda. Tugev ja rohke bakterikooslus ei lase omakorda last ohustavatel viirustel ja muudel haigustekitajatel imiku sooles liiga kergesti kanda kinnitada. Heade bakterite toidulauale sobivaid seedimatuid suhkruid on inimese rinnapiimas üle paarisaja. Seda on kordades rohkem kui lehma- või teiste imetajate piimas.
#000009
Inimese rinnapiima suhkrute mitmekesisus ei kajastu aga praegu müügil olevates piimasegudes, millest enamik on valmistatud lehmapiima baasil. Lihtne lahendus olemasolevate piimasegude rikastamiseks oleks neile juurde lisada tööstuslikult valmistatud suhkruid. Nii, nagu lisatakse praegu kaltsiumi piimale, B-vitamiine jahule või probiootikume jogurtile. Niisama lihtne see aga ei ole, sest praegused prebiootikumide valmistamisviisid on kulukad ja keerulised.
#000010
Prebiootikume on raske valmistada, sest need pole üksikud suhkrud, vaid suhkruahelad. Pikki ahelaid saame luua, kui seome lülid omavahel järjest kokku. Õige keti saamiseks on seejuures tähtis nii lülide järjestus kui ka seondumiskoht.
#000011
Ühel suhkrulülil pole järgmisega seondumiseks ainult üks asend, vaid neli kuni viis, millest ainult üks on õige. Kontrollimatus protsessis seonduvad lülid kaootiliselt, moodustades suvalise segu erinevate pikkuste ja erinevalt hargnenud ahelatest. Sellist pundart on raske kui mitte võimatu eraldada. Ühtlasi tekitab see protsess palju kõrvalist suhkruprügi. Kuidas siis eri seondumiskohtadel aga vahet teha ja õige ahel saada?
#000012
Reaktsiooni saab juhtida katalüsaatori abil. Kui katalüsaatorid on enamasti tuntud kui reaktsiooni kiirendajad, siis selle kõrval on neil keemias ka eristaja roll. Katalüsaator aitab paljude võimaluste seas eelistada õiget tulemust ehk eesmärgiks olevat ainet. Tallinna Tehnikaülikooli keemialaborites disainitakse selliseid eristavaid katalüsaatoreid.
#000013
Katalüsaatorit lisatakse väikeses koguses reageerivate suhkrutega reaktsiooninõusse. Seal seondub katalüsaator suhkrulülidega ja aktiveerib nendes õiged ühendumiskohad. Teisisõnu tekitab katalüsaator eri asendite vahel keemilise erinevuse. Üks sidumiskoht muutub energeetiliselt soodsamaks kui teised. Nagu me ise, ei salli ka loodus priiskamist ja otsustab selle koha kasuks.
#000014
Kaks lüli, mis enne oleks omavahel juhuslikult seostunud, teevad seda nüüd katalüsaatori mõjutusel õiges kohas. Seda iga järjestikuse lüli ahelasse sidumisel, kuni ahel on valmis. Selliselt saadud suhkruketid vastavad looduslikult rinnapiimas esinevatele suhkrutele ja on seega just nõnda kokkuseotud nagu meil ja imikutel vaja.
#000015
Katalüsaator pruugib olla võti reaktsiooni täpsuse parandamiseks, kuid nagu iga võti, ei ava see õnneks või kahjuks kõiki lukke. Minu töö on leida õiged suhkrute ja katalüsaatorite paarid, mis avaldaksid üksteisele kirjeldatud eristavat mõju. Selleks kavatsen ma kolleegidega koostöös katsetada läbi töörühma katalüsaatoriraamatukogu.
#000016
Lisaks juba valmistatud katalüsaatorite katsetamisele, on paljulubav ka idee võtta eeskuju loodusest, tuues keemilisse sünteesi sisse loomulikult esinevaid katalüsaatoristruktuure. On ju inimese rinnanäärmetes juba olemas, küll vähe uuritud, aga töötav bioloogiline suhkrusüntees.
#000017
Leides õiged paarid, saaksime luua soovitud ahelaid keemiliselt ja suurtes kogustes. Taoliste suhkrute kasutamisel võiksid tuleviku piimasegud olla päris rinnapiimale aina lähedasemad. See omakorda võiks tähendada, et meie lapsed oleks tervemad nii imikueas kui ka ülejäänud elus.
#000018
Annette Miller on orgaanilise sünteesi doktorant. Annette sõnul toob tema eriala, keemia, inimestes esile kahetisi tundeid – kel hakkab kõhe kooliajale mõeldes, kel löövad silmad särama põnevate paukude-särinate peale mõeldes. Annette igapäevatöö laboris on nende kahe vahepeal. Enese proovilepanek suure tundmatusega silmitsi seistes on pidev ja pinev aga särin on sees, sest terendab ka võimalus ning eesmärk panustada inimkonna teadmiste laienemisse. Selline ongi Annette jaoks teadlaseks olemise võlu.
#000019
Artikkel ilmus Eesti Teaduste Akadeemia korraldatava konkursi "Teadus 3 minutiga" raames, mille pidulik finaal toimub 3. veebruaril.
#000020
Otse kell 18: konkursi "Teadus 3 minutiga" finaal
#000022
ENSV disainköök peegeldas "meie välismaa" väärtusi
#000023
Eesti muusikaajaloo kirjutamisele kulus Nõukogude ajal 20 aastat
#000024
Kadunud linna elustamine aitab leevendada ajalootraumasid
#000025
3D-printimine tõotab teha mootoritele uuenduskuuri
#000026
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000027
Digivahendi kasulikkus õppetöös sõltub enim selle kasutajast
#000028
Poole sajandiga võivad kaduda kohanimedest pea pooled
#000029
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000030
Soolebakterite liigirikkust laastab juba vähene antibiootikumide tarbimine
#000031
Emotsionaalne tugi pikendab mõnevõrra eluiga
#000032
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000033
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000034
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000035
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000036
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000037
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000038
Hapuvadak võib jõuda peagi seaküna asemel inimeste toidulauale
#000039
Ennetav sisekaemus väärtuste üle tagab viisakama debati
#000040
OpenAI esitles petturitest tehisintellekte tuvastavat tehisintellekti
#000041
Sul on põletav teadust puudutav küsimus või on sul ettepanek mõne teema sügavamaks kajastamiseks? Klõpsa selle edastamiseks allolevale nupule.
#000042
Lugeja küsib: kas kassi nimes peab olema s-täht, et ta kutsele reageeriks?
#000043
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000044
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia
#000045
McDonald's loodab tõrjuda noortekampu klassikalise muusika ja wifi-keeluga
#000046
Suurlinnades tühjenevad büroohooned ennustavad ajastu muutust
#000047
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000048
Miks on õppimine raske vaatamata inimeste rumalalt suurele mõistusele?
#000049
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000050