Juurekanali tipuanatoomia mõisted ja ehitus
#000000
Juurekanalite süsteem on ruum dentiinis, mis sisaldab hambapulpi. See on hamba pehme eluskude, mis täidab hamba sisemuses oleva õõnsuse ning reeglina vastab intaktsel hambal suurel määral hamba väliskujule. Ta koosneb veresoontest, närvikiududest, lümfikoest, kollageenkiududest jne. Pulp on mesenhümaalset päritolu ning tema ülesandeks on dentiini formatsioon hamba arengu käigus, ainevahetuse regulatsioon ja innervatsioon ning kaitsemehhanismide käivitamine välismõjude tasakaalustamiseks.
#000001
Hambasäsi jaotatakse tinglikult kaheks osaks:
#000002
koronaalne ehk hamba krooniosa pulp;radikulaarne ehk hamba juureosa pulp.
#000003
Pulbilaes asuvad pikenenud pulbikambri osad, mis vastavad suurematele köprudele krooniosas. Pulbi osi, mis neid pikenenud ruume täidab, nimetatakse pulbisarvedeks. Mida prominentsem on hamba köber või liist ning mida noorem on patsient, seda tugevamalt on väljendunud ka pulbisarv hamba sisemuses. Pulbisarved ahenevad sekundaarse dentiini moodustumisel aja jooksul.
#000004
hamba tüübist. Pulbikambri kuju sõltub hamba väliskujust – intsisiividel on kamber väiksem kui molaaridel.
#000006
patsiendi vanusest. Noorematel patsientidel on avaramad pulbikambrid kui vanematel, kuna eaga intensiivistub sekundaarse dentiini depositsioon ehk ladestumine hamba dentiini sisepinnale ning pulbikamber aheneb. See on normaalne füsioloogiline protsess ega kuulu patoloogia alla. Ladestumine kestab, kuni hammas on vitaalne.
#000007
traumast hambale. Erinevate traumaatiliste ärritajate või vigastuste tõttu võib käivituda hambal tertsiaarse ehk reparatiivse dentiini moodustumine. Ärritavateks faktoriteks on karioossed kahjustused, abrasioon, atritsioon ning ka operatiivsed põhjused (näiteks ulatuslik hammaste küretaaž). Traumaatiliselt võivad tertsiaarse dentiini moodustumist soodustada hamba põrutused, krooni murrud ning luksastioonid. Nende erinevate faktorite mõjul käivituvad hamba kaitsemehhanismid - närvi kaitseks hakkab moodustuma tertsiaarse dentiini kiht. Ladestuse tulemusena aheneb pulbiruum. Sellistel hammastel võib tekkida probleeme hilisema juureravi vajaduse puhul, kuna juurekanal(id) pole siis läbitav(ad).
#000008
Primaarne dentiin – dentiin, mis on moodustunud enne sündi.Sekundaarne dentiin – dentiin, mis on moodustunud pärast sündi normaalsete füsioloogiliste protsesside (vananemine) tagajärjel. Pole patoloogiline.Tertsiaarne dentiin ehk reparatiivne dentiin – välise ärritaja või vigastuse tõttu moodustunud dentiin. Tekib hamba kaitsevajaduse tõttu patoloogia tagajärjel.
#000009
Radikulaarseks ehk juurepulbiks nimetatakse pehmet kude, mis paikneb hamba juurekanalis. Juurekanalid asuvad enamasti hamba juure ristläbilõike suhtes tsentris, kui juures paikneb üks juurekanal. Pulbikude on hamba juureosas vähem kui krooniosas tänu juurekanali kitsale diameetrile. Kui juur on kõverusega ehk kurvatuuriga, siis on kõver ka juurekanal juure sees ning kanalit puhastada on üsna keeruline. Juurekanalid kitsenevad hamba krooni poolt juuretipu suunas ning lõppevad hamba apikaalavaga (foramen apicale).
#000010
Lisakanalid on väikesed kanalid, mis ulatuvad horisontaal-, lateraal- või vertikaalsuunas hamba pulbist periodonti. Kanalid sisaldavad sidekude ja veresooni, kuid ei varusta pulpi kollateraalse vereringega. Neid leidub enim juurekanali tipuosas, kus lisakanalid võivad moodustada apikaalse delta. Hargnemine on tõenäolisem kuni 3 mm kaugusel tipust ja tavalisem molaaridel.
#000011
Furkatsiooniala kanalid on väikesed kanalid, mis paiknevad hamba furkatsiooni ehk juurte hargnemise alal.
#000012
Istmus on kitsas lindikujuline ühendus kahe juurekanali vahel, mis sisaldab pulpi või pulbilaadset kude. Tõenäolisemalt esinevad nad juurtes, kus paikneb korraga mitu juurekanalit.
#000013
Tipumulk ehk apikaalava (foramen apicale) on hamba juure lõpp-punkt, kus hambasse sisenevad närvid ja veresooned ning mille kaudu toimub hamba ainevahetus. See moodustub hamba arengu lõppfaasis, kui juure tipuosa koondub ehk konvergeerub ning moodustab kitsuse ehk konstriktsiooni, mille tipuossa jääb üks suurem ning mitu väiksemat avaust, mille kaudu on hamba pulp ühenduses hammast ümbritseva periodondiga. Juurekanali tipuosa hargnemine tekitab juuretipu välispinnal väiksemad avaused, mis moodustavad juure tipuosas väikeste kanalikeste kogumi ehk nn. apikaalse delta.
#000014
Kas tead? Miks on hambale ohtlikud erinevad pisitraumad (tassi serv põrkub mööda hambakrooni, pall põrkub mööda hambaid jne)? (VastusKuna hamba verevarustus ja innervatsioon toimub ainult hamba tipuava ja erinevate väiksemate avauste kaudu hamba tipuosas, siis erinevate lööktraumade tagajärjel võib hamba verevarustus kergesti katkeda. Kui hamba areng on lõppenud, siis verevarustus hambas ei taastu ning tulemuseks on hambapulbi surm ehk devitaliseerumine. )
#000015
Järgnevalt vaatleme erinevaid hambagruppe eraldi. Erinevate hammaste pulbiruumi kirjeldused vastavad intaktsele ehk kahjustuseta hamba pulbiruumile. Juurte ning juurekanalite kõveruste ehk kurvatuuride suunad on loetletud enam levinumast vormist harvem esinevani.
#000016
Avaleht1. Hamba anatoomia 2. Hammaste lõikumine 3. Hambakaared ja hambumus 4. Hammaste juurte ja juurekanalite anatoomia Juurekanali tipuanatoomia mõisted ja ehitus- Ülalõua tsentraalne intsisiiv- Ülalõua lateraalne intsisiiv- Ülalõua kaniin- Ülalõua esimene premolaar- Ülalõua teine premolaar- Ülalõua esimene molaar- Ülalõua teine molaar- Ülalõua kolmas molaar- Alalõua tsentraalne intsisiiv- Alalõua lateraalne intsisiiv- Alalõua kaniin- Alalõua esimene premolaar- Alalõua teine premolaar- Alalõua esimene molaar- Alalõua teine molaar- Alalõua kolmas molaarHammaste juurte asetuse seos teiste anatoomiliste struktuuridega näokoljusTest: Hammaste juurte ja juurekanalite anatoomia5. Näokolju areng ja kasv 6. Nägu ja suuõõs 7. Suuõõne füsioloogia
#000017
Juurekanali tipuanatoomia mõisted ja ehitus- Ülalõua tsentraalne intsisiiv- Ülalõua lateraalne intsisiiv- Ülalõua kaniin- Ülalõua esimene premolaar- Ülalõua teine premolaar- Ülalõua esimene molaar- Ülalõua teine molaar- Ülalõua kolmas molaar- Alalõua tsentraalne intsisiiv- Alalõua lateraalne intsisiiv- Alalõua kaniin- Alalõua esimene premolaar- Alalõua teine premolaar- Alalõua esimene molaar- Alalõua teine molaar- Alalõua kolmas molaarHammaste juurte asetuse seos teiste anatoomiliste struktuuridega näokoljusTest: Hammaste juurte ja juurekanalite anatoomia
#000018