Metssead on tünnikujulise kehaga keskmise suurusega loomad. Need metsikud sea ​​liigid võib kaaluda kuni 300 naela ja joosta suurel kiirusel. Metssead on üsna kohanemisvõimelised ja neid leidub ohtralt mitmes piirkonnas, nt Aafrika , Euroopas ja Aasias. Neid peetakse invasiivsed liigid Ameerika Ühendriikides ja ülejäänud mandrid, kus nad on arenenud.
#000001
Metssigu peetakse sageli ekslikult nende populaarseteks Hollywoodi nõbudeks tüügassigad . Pumba , lõvikuninga tüügassiga, sõi ussid ja puuvilju ning kaalus isegi söömist a lõvi kutsikas, arvates, et ta on surnud. Dieedivalik on üsna täpne ja metssigadele jagatud, kinnitades nende uskumatut tugevust hambad . Selles artiklis käsitletakse tugevate metsseahammaste omadusi.
#000002
Metsseapojad sünnivad teravate hammastega, mida nimetatakse nõelhammasteks. Rudmer 
#000003
Metsseapõrsad sünnivad teravate lõikehammastega. Kodustatud põrsaste puhul lõikavad omanikud sageli nõela hambad ära, et vältida pesakonna vigastusi. Kuna nende peamine toit allikas on emise piim, nad ei kasuta oma hambaid närimiseks, vaid võitlevad oma õdede-vendadega ema nisade pärast.
#000004
Kui põrsad küpsevad, võõrutatakse nad emast ja otsitakse muid toiduallikaid. Sel ajal hakkavad kasvama ka teised hambad, mis annavad väikestele metssigadele tööriistu tahkema toiduga ellujäämiseks. Umbes aasta pärast oleksid kõik piimahambad asendunud täiskasvanute hammastega.
#000005
Nagu enamikul sealiikidel, on ka metssigadel difüodonthambad. /Roman Bjuty
#000006
Nagu enamus siga liigid, metssigadel on difüodonthambad , mis tähendab, et neil tekivad kogu elu jooksul kahte tüüpi hambaid. See on identne inimestega, kes ergutavad lapsepõlves ajutisi hambaid ja lasevad neid vananedes jäävhammaste jaoks välja. Nende hammaste hulka kuuluvad lõikehambad, purihambad, eespurihambad ja purihambad.
#000007
Noortel metssigadel on piimahammasteks lõikehambad, purihambad ja eespurihambad. Küpsemisel kasvavad nad purihambad ja saavad süüa kõvemat toitu.
#000008
Täiskasvanud metssigadel on 44 hammast, noorematel aga 28 piimahammast. 
#000009
Täiskasvanud metssigadel on 44 hammast, noorematel aga 28. Täiskasvanud metsseal on kolm lõikehammast, koer, neli premolaari ja kolm purihammast mõlemal pool ülemist ja alumist lõualuu. Allpool on loetletud neli metssea hammaste tüüpi.
#000010
Lõikehambad on suu esihambad, mis asetsevad sageli ülemise ja alumise hambarea keskel. Metssigadel on 12 lõikehammast, nii metssigadel kui ka täiskasvanud metssigadel.
#000011
Peamine põhjus, miks metssigu kardetakse peale nende karmi väljanägemise, on nende pikad, kumerad ja väljaulatuvad kihvad, mida tuntakse ka kihvadena. Need hambad on ka üsna teravad, kusjuures ülemisi kihva kasutatakse sageli kahe alumise teritamiseks.
#000012
Metssigadel kasvavad oma kihvad kogu elu ja need suured hambad võivad mõnikord kõverduda metssigade peade poole. Uuringute kohaselt on kihvad kergemini parandatavad kui teisi hambatüüpe, kuna nende juurtes on rohkem moodustavat kudet ja rikkalik verevarustus.
#000013
Premolaarid on madalate kroonhammaste kogum, mida leidub metssigade purihammaste ja purihammaste vahel. Täiskasvanud kuldidel on 16 premolaarset hammast, neli mõlemal pool ülemist ja alumist lõualuu. Noorematel kuldidel on ainult 12.
#000014
Täiskasvanud kuldidel on 12 molaarhammast. Purihambad on teiste hammastega võrreldes madalad, ebatasased ja suuremad pinnad. Need omadused võimaldavad neid kasutada toidu purustamiseks. Beebsigadel tekivad purihambad alles nelja kuu vanuselt.
#000015
Milleks metssead oma hambaid kasutavad?
#000016
Lisaks toidu närimisele kasutavad metssead oma hambaid saagi küttimiseks, oma territooriumi märgistamiseks ja paaritumishooajal konkurentsi tõrjumiseks. /JMrocek
#000017
Metssead on kõigesööjad, kellel on erinevad hambad, kes võivad rebida, närida ja purustada. Nende silmahambad on üks nende kõige laialdasemalt kasutatavaid hambaid. Metssead kasutavad oma hambaid saagi küttimiseks, oma territooriumi märgistamiseks ja paaritumishooajal konkurentsi tõrjumiseks.
#000018
Metssead söövad peaaegu kõike enda ümber, sealhulgas taimi, pähkleid ja isegi väiksemaid loomi. Sõltuvalt keskkonnast peavad nad jahti nii ööpäevaringselt kui ka öösel.
#000019
Metssead on julged ründajad, kes ründavad oma saaki, et neid hammastega vigastada. Neil on ka piisavalt tugevad hambad, et lihast läbi rebida. Mõned loomad, keda need suured sead kütivad, on ahvid , maod , ja hirved .
#000020
Metssead elavad paljudes elupaikades ja on isegi ujumisvõimelised. Kui emised elavad rühmades, mis koosnevad emistest ja nende poegadest, keda kutsutakse loodedeks, siis isased metssead on üksikud. Mõnikord peavad isased teiste isaste või loomadega toidu eest võitlema.
#000021
Vastavalt DPI , metssead tähistavad konkurentsi peletamiseks territooriume. See on ennetav meede, mille käigus lõigatakse hammastega puukoorele jälg. Metssiga teeb seda tagajalgadel, näidates nii oma suurust.
#000022
Vastavalt aruanded , metssigade paaritumishooaeg toimub talvel, detsembrist jaanuarini. Üksildased isased otsivad emiseid, kes on sageli teiste emiste ja noorsigade seltsis. Siiski on alati suur tõenäosus, et läheduses on mõni teine ​​isane. Otsustamaks, kellel on emasloomade kallal, võitlevad kaks kuldi oma kihvad kasutades.
#000023
Metssead hammustavad inimesi harva, kuid teevad seda haavatuna, nurka surudes, ehmatades või oma poegi kaitstes. /JMrocek
#000024
Metssead hammustavad inimesi. Seda esineb aga sagedamini emiste kui isaskultide puhul. Isased on emasloomadest suuremad ja neil on pikemad kihvad, millega nad võivad inimest rünnata. Isaste rünnakud on sageli pisarate ja kaldkriipsude kujul.
#000025
Vastavalt Texase loodusvarade instituut , ründavad metssead inimesi, kui neid ehmatada, nurka suruda, haavata või poegi kaitsta. Agressiivne metssiga ründaks inimest oma kihvadega ja kui ta tabab, tõmbub ta tagasi ja ründab uuesti, kui inimene veel liigub.
#000026
Metssigade rünnakud inimestele on haruldased. Sageli esinevad need talvel paaritumishooajal ja sel aastaajal on jahitegevus kõige vähem. Metssead on aga uru ajal (paaritumisperioodil) sageli agressiivsed teiste isassigade suhtes ja võivad olla ka inimese, eriti teda jahtiva inimese suhtes.
#000027
Põhineb a uudised metssead on rünnanud inimesi isegi tsiviliseeritud piirkondades, nagu Rooma, Itaalia . Seega tuleb metssigade kohtamisel olla ettevaatlik. Pärast metssea rünnakut on soovitatav võimalikult kiiresti arsti poole pöörduda, kuna need metssigad kannavad palju baktereid ja haigusi.
#000028
Seahambad: kõik, mida pead teadma
#000029
Metssiga vs siga: millised on erinevused?
#000030
Avastage 10 maailma suurimat siga
#000031
Millises riigis on kõige rohkem maavärinaid ja miks?
#000032
Päikeseside Jupiter: sünastria, nataalne ja transiidi tähendus
#000034
Tehke ülemaailmseks loomadepäevaks midagi erilist
#000035