Kiriku kohta ilmub mahukas artiklisari
#000000
Alates tänasest ilmub kiriku kohta Levila ja Eesti Päevalehe koostöös mahukas artiklisari. Selle nädala jooksul avaldatakse mõlemas väljaandes kokku kuus artiklit, milles uuritakse kiriku mõju Eesti poliitikas ja ühiskonnas.
#000001
Eesti Päevalehe ajakirjanik Holger Roonemaa kirjutas EELK vaimulikele ja kogudustele sarja tutvustuseks järgmist: „Levila ja Eesti Päevalehe koostöös valminud artiklisari tutvustab avalikkusele EELK rolli Eesti ühiskonnas. Rääkisime kümnete vaimulike, poliitikute ja ametnikega, käisime kuulamas jutluseid üle Eesti, ükskord aitasime tassida kirikuõpetajal kirstu ning korduvalt istusime peapiiskopi väikeses kabinetis. Antud sarjas vaadatakse kirikut väga mitme nurga alt: kogukonnahoidja ning poliitilise lobistina, viimase suitsuna külas ja maksumaksja rahasaajana, sisemiselt vaidlevana ning kirikuvaikuses mōtisklevana. Anname edasi selle, mida kuulsime, nägime ja kogesime. Sarja avalood ilmuvad 23. augustil.“
#000002
Ajakirjanikud on kirikuteemadele keskendudes teinud ära suure ja tänuväärse töö. Sari annab EELKle hea võimaluse enda vaatlemiseks läbi kriitilise kõrvalpilgu ja ka eneseanalüüsiks ja sisukaks aruteluks. Ajakirjanikelt on kirikuvalitsuse liikmetele ka juba laekunud pöördumisi täna ilmunud artiklit kommenteerimiseks, kuid oleme EELK poolt vastanud, et esmalt tutvume tervikmulje saamiseks kõigi sarjas ilmunud lugudega ja võtame mahukatesse teemadesse süvenemiseks enne omapoolse vaatenurga tutvustamist rahulikult aega.
#000004
Artiklisarja tänases avaloos uuritakse lähemalt, miks on kirik pidevalt kasvatanud oma mõju ühiskonnas: „Kirikut huvitavad poliitikas prestiiž ehk enda olulisus, sobilike seaduste vastuvõtmine ja sobimatute muudatuste blokeerimine ning raha. Kõigi kolme eesmärgi saavutamisel on luteri kirikut viimastel aastatel saatnud hoogne edu. Nii selgub Eesti Päevalehe ja Levila koostöös valminud uurimusest.“ Levilas ilmus kuudepikkuse uurimistöö põhjal kirjutatud artikkel „25 pühapäeva, 35 kirikut: millest räägib kirik oma liikmetele?”).
#000005
Ringo Ringvee piirangute rakendamisest kirikutes: “Pilt ei ole sugugi halb ja loodame, et nii ka jääb.”
Annely Neame: püüd inimest aidata on mul veres
Triin Käpp: meil tuleks kogu haridussüsteem ümber hinnata
Kirikuvalitsus otsustas teha esmase rahaeraldise Ukraina toetamiseks, kogutakse kokku vabatahtlikke abistajaid
#000006
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000008
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000010
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000012
"Jõuluaeg koputab meie südamele ja tuletab meelde, et ligimesele head tegemine on iga kristlase ülesanne."
#000014
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000019
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000020
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000023
"Tänulikkus võib olla nii reaktsioon, hoiak kui ka iseloomujoon. See viimane avaldub kestvalt erinevates eluolukordades. Tänulikkus tähendab sooja heasoovlikkuse tunnet ja tegusid, mis seda tunnet väljendavad."
#000025
Kristlike kirikute noortetöö nõukogu ootab kandideerima õppestipendiumile
Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
“Vestlusi usuelust”: Gloria, päevapalve ja pühakirjalugemised jumalateenistuses
Jaakobitee rändurid kogunevad sõbrapäeva eel
#000026