Inimesed söövad nädalas pangakaardi jagu plasti? Täit tõde ei tea mitte keegi
#000005
Inimesed võivad igal aastal tahtmatult sisse süüa ja hingata enam kui 250 grammi jagu mikroplasti, selgub Maailma Looduse Fondi tellitud raportist. Ekspertide sõnul napib sedavõrd täpse hinnangu andmiseks kvaliteetseid alusandmeid ja selgus puudub ka plasti tervistkahjustava toime osas.
#000006
Ilmselt keegi ei eita, et keskkonda jõuab suures koguses plasti ning selle lagunemisel tekivad mikroskoopilised osakesed. Need saavad sattuda omakorda toidu, joogi ja õhuga inimese sisse, sedastas KBFI vanemteadur Margit Heinlaan. "Minu teada pole aga keegi süstemaatiliselt analüüsinud, kui palju neid on. Veelgi enam, seda on võimatu teha. Nanosuuruses plasti kvantifitseerimiseks pole veel analüüsivõimekust ehk keegi ei saa öelda, kas seda on kaks või kakskümmend viis grammi," laiendas vanemteadur.
#000007
"Me ei ütle mingil juhul, et [...] iga inimene planeedil sööb mikroplasti nädalas sisse ilmtingimata just viis grammi"- Kala Senathirajah, raporti juhtivautor
#000008
Puudujääkidele osutas ka tööd eest vedanud Kala Senathirajah, Austraalias asuva Newcastle'i Ülikooli teadlane. "Teaduskirjandusel on piirid. Leidsime uuringuid vaid kraani- ja pudelivee ning õlle, koorikloomade, kala, soola, suhkru ja mee kohta. Me ei ütle mingil juhul, et mikroplast satub toiduahelasse ainult nende kaudu ning iga inimene planeedil sööb seda ilmtingimata nädalas sisse just viis grammi," märkis Senathirajah ERR Novaatorile saadetud kommentaaris.
#000009
Teadlane lisas, et kindlamal alustel seisvate järelduste tegemiseks ei kaasatud lõppraportisse suhkru, mee ja kala kohta käivaid andmeid.
#000010
Kokku põhines raport seeläbi eelnevalt avaldatud 52-l teadustööl. Neist 33 keskendusid toidus ja vedelikus leiduvale plastile ning 16 sise- ja välisõhu kvaliteedile. Kuna uuritud pole tähtsaid toidurühmi, nagu näiteks teravilju, piima ja õlisid, võib sattuda plasti inimeste organismi pigem rohkem kui vähem.
#000011
"Analüüsisime osakeste arvu, leidsime muutujad, mille põhjal teha ennustusi ning uurisime teadaolevate mikroplasti osakeste kaalu. Leidsime selle põhjal meetodi, kuidas arvutada osakeste arvu põhjal nende mass," selgitas Maailma Looduse Fondi piirkondliku kampaania juht Michael Alexander.
#000013
Vanemteadur pole näinud veel ühtegi uuringut, mis oleks seostanud rakku jõudnud nanoplasti konkreetsete tervisehädadega. Teaduskirjanduses on spekuleeritud, et koos plastiosakestega võivad jõuda organismi ka sinna talletunud mürkained.
#000015
Mikroplasti võimalikele tervisemõjudele ei pöörata Maailma Looduse Fondis ülevaates erilist tähelepanu. "Selles ei esitleta tõendeid, et päevas isegi 250 osakese sisse söömine oleks inimestele ohtlik või kergitaks inimeste haigestumisriski," märkis Alastair Grant, Suurbritannias asuva Ida-Anglia Ülikooli ökoloogiaprofessor. Praeguste tõendite valguses teevad arengumaades inimestele rohkem kahju plastprahi põletamisel eralduvad peenosakesed, kui vees ja toidus leiduv mikroplast.
#000017
Margit Heinlaan lisas, et inimeste rakkudesse saaksid jõuda nanomõõdus plastiosakesed. Need on raportis käsitletud plastitükkidest sadu kordi väiksemad. "Me ei saa veel määrata, kui suure osa need kõigist plastosakestest moodustavad, veel vähem nende kaalu. Samas ei ütleks see meile näitajana ka mitte midagi. Meist läbiminev plastosake võib olla palju raskem ja see pole meile ohtlik," märkis vanemteadur.
#000018
Raportist tuleneva võimaliku ängi tekkimisel piisab Heinlaane sõnul sissesöödava ja -hingatava plastihulga vähendamiseks tavalisest talupojatarkusest.
#000021
Keskkonda paiskub mikroplasti juba pudeli avamisel
#000024
Tassitäies tees võib leiduda miljardeid plastitükke
#000025
Mikroplast ja Sahara tolm sajavad Arktikas alla üsna sarnasel viisil
#000026
Süvameres on plastsaastet rohkemgi kui pinnavetes
#000028
Inimeste toidulauale jõuab suurel hulgal mikroplasti
#000030
Lained kannavad plastsaaste Arktika vetesse
#000032
Arktika merejää muutub vaikselt prügimäeks
#000033
Vaikse ookeani Suur Prügilaik on arvatust kuni 16 korda suurem
#000034
Ekspert mikroplasti paanikast: ärge võtke ühe uuringu tulemusi lõpliku tõena
#000035
Mikroplasti leidub pea igas pudelivees, paanikaks pole põhjust
#000036
Video: millal muutuvad plast ja nanoosad kasulikuks ja millal ohtlikuks
#000037
Joogivees leiduv mikroplast on tõsine probleem, Eesti kohta napib andmeid
#000038
Juhend: milline on ohutu plastik?
#000039
Tallinna valgusreostus on koroona järel hüppeliselt kasvanud
#000040
Energiaagentuur ennustab fossiilkütustele väikest langust
#000045
Eesti pääses kliima iseärasuste tahtel põhjapoolkera kuumimast suvest
#000046
Õhusaaste tõttu sureb Eestis enneaegselt tuhat inimest aastas
#000047
Kerkiv maailmamere tase võib Eesti rannajärved sisse soolata
#000048
Eestis levib suurel kiirusel hapukas võõrseen
#000049
Teadlane selgitab, kas allikavett tohib juua
#000050
Kõige keskkonnasäästlikuma ostukoti valimine on arvatust keerukam
#000051
Tartu Ülikooli teadlased toidavad baktereid õhusaastega
#000052
Müüt või tõde: külma kivi peal istudes saab põiepõletiku
#000053
Kõrvatagused ja varbavahed peavad puhtad olema
#000055
Hüljatud sünteesimeetod peibutab keskkonnasõbralikuma keemiaga
#000058
Euroopa pääseks jääajast isegi Golfi hoovuse seiskumisel
#000060
Maailm leekides: suurpõlengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks
#000061
Puidu ahju ajamine päästab poliitikud, kuid mitte kliima
#000062
Miks 27 aastat pärast nõukaaega endiselt Emajõe põhja ei näe?
#000065
ÜRO kliimaraport: võimalus kõige hullema ära hoidmiseks on peaaegu käest kadunud
#000066
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000067
Kuidas päästa maailma: kuraditosin tõenduspõhist nippi
#000069
Teadlane teab: miks Eesti suvi läheb aina külmemaks ja kas nii jääbki?
#000072
Suur ülevaade: kõik, mida peaks teadma orkaanidest
#000073
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000075
Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti päästa
#000076
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000078