Mis vähendab töörõõmu kõige rohkem?
#000000
Miks napib noortel huvi tehniliste erialade vastu?
#000001
Minister Mailis Reps lõi festivali foorumteatris kaasa õpetaja Tamme rollis ja pälvis hea soorituse eest publiku kiitust. Foorumteatri etendus telgist vaadatuna.
#000003
Minister Mailis Reps lõi festivali foorumteatris kaasa õpetaja Tamme rollis ja pälvis hea soorituse eest publiku kiitust.
#000004
Mina õpetajaks?! Kes võttis õpetajalt autoriteedi? Teemad viitavad, mis küsimused olid arvamusfestivalil õhus.Võimalik oli tätoveerida endale arvamusfestivali logo.Festivalirahvas pakkus üksteisele sõiduabi.
#000005
Mina õpetajaks?! Kes võttis õpetajalt autoriteedi? Teemad viitavad, mis küsimused olid arvamusfestivalil õhus.
#000006
Võimalik oli tätoveerida endale arvamusfestivali logo.
#000007
PISA testi järgi on Eesti noored loodus- ja täppisteadustes maailma parimad, kuid ei lähe pärast gümnaasiumi tehnilisi erialasid õppima.
#000008
Arutelu juhtis kutsekoja juhatuse liige Tiia Randma. Ta tõi inseneeria ebapopulaarsuse kohta piltliku näite: tehnikaülikooli läks eelmisel õppeaastal energeetikat õppima poole vähem inimesi kui kümme aastat tagasi. Tallinna reaalkooli õpetaja Helen Kaasik märkis, et kümme aastat tagasi läks nende koolist tehnikaülikooli õppima ligi pool lõpetanutest, nüüd läheb vaevalt kolmandik.
#000010
Vastuvõtt inseneri erialadele on vähenenud. Siiski küsiti, kas see on probleem. Väidetakse ju tihti, et igaüks peab õppima seda, mis teda huvitab, ja humanitaaria noori huvitab.
#000011
Mõningase üllatusena vastas Taavi Veskimägi, et Eleringile ei olegi see probleem, kui Eestis tahab vähe noori inseneriks õppida, sest kui tema ettevõte ei leia töötajat Eestist, siis leiab mujalt. Kuid Veskimägi lisas, et Eesti ühiskonnale see probleem on. Üksik ettevõte saab endale kas või Indiast insenere tuua, kuid Eesti ei pääse keskmise palga lõksust välja, kui meil ei ole oma häid insenere, ütles ta.
#000012
Hendrik Voll nõustus, et Eesti ühiskonnale on noorte vähene huvi insenerierialade vastu suur probleem, ja osutas ka põhjusele – erinevalt põhikoolist on gümnaasiumis matemaatika nõrk. Ta tõi näiteks 2018. aasta, mil kitsa matemaatika eksamit tegi 3700 õpilast ja nende keskmine tulemus oli kõigest 37–38 punkti. Laia matemaatika eksamit tegi 4100 noort ja nendegi keskmine oli vaid 55 punkti. Tehnikaülikooli lävend on 50 punkti ja nii kvalifitseerus ainult 2300 noort, kellest võeti tehnikaülikooli õppima 1400. Ülejäänud 500–600 läks Tartu ülikooli ja 150–200 välismaale õppima. Kui tehnikaülikool tahaks viimaseid endale, tuleks lävendit tõsta, kuid sel juhul jääksid kõrvale 50–60 punkti saanud.
#000013
Marcus Ehasoo pidas gümnaasiumi matemaatikat ennast üheks põhjuseks, miks inseneeria noori ei innusta. Ta märkis, et matemaatika valmistab raskusi isegi eliitkoolide õpilastele ja nii lähevadki paljud lõpetajad pigem riigiteadusi jms õppima.
#000014
Agnes Vask täpsustas, et tihti peetakse reaalaineid keerulisemaks, kui need tegelikult on. Kui tema kellelegi ütleb, et õpetab füüsikat, siis lähevad vestluskaaslase silmad suureks ja ta teatab, et talle küll füüsika koolis ei meeldinud. On õpilasi, kes teatavad juba sügisel, et nemad füüsikat ei õpi ja kõik. Selliseid õpilasi on väga raske õppima innustada.
#000015
Taavi Veskimägi nentis, et paljud gümnaasiumilõpetajad lihtsalt ei tea, mis neid tõeliselt huvitab. Ta arvas, et ainult paarikümnele protsendile gümnaasiumilõpetajatest on selge, mida nad edasi õppida tahavad, ülejäänud 80 protsenti seda ei tea ja valib juhuslikult, mis võib nende elugi ära rikkuda.
#000016
Taavi Veskimägi ütles, et Eleringi noortele inseneridele läheb kliima soojenemine väga korda. Nad tajuvad oma töö kõrgemat tähendust. Samas peetakse Eestis üldisemalt inseneri tehniliseks töötajaks, kellest suurt midagi ei sõltu.
#000017
Hendrik Voll pidas sellise suhtumise üheks põhjuseks tõsiasja, et meediast on inseneritöö kõrgemat tähendust raske leida, küll aga saab sealt teada, et tuuleenergiat ei ole meil võimalik kasutada, päikeseenergia Eestis ei toimi, insenerid on meil torujürid, ehitajad Kalevipojad jne. Pärast „Kalevipoegade“ filmi väljatulekut langes vastuvõtt tehnikaülikooli ehitusteaduskonda 30%, ütles Voll.
#000018
Marcus Ehasoo täpsustas, et ühiskonnas valitsevad hoiakud ei jõua noorteni otse, vaid nende vanemate kaudu, sest noored meediat ei tarbi. Kuid nende vanemad tarbivad ja teevad siis noortele selgeks, et torujüriks pole mõtet õppida. „Minuvanustel on nende vanemate hoiakud väga hästi kinnistunud,“ nentis Ehasoo.
#000019
Marcus Ehasoo tõi inseneri kui leiduri kuvandi heaks näiteks telesaate „Rakett 69“. Sealt on näha, et füüsika ei pea olema ainult raamatust õppimine, vaid seda saab ka ise proovida, seal on lubatud ka eksida, oma eksimusi parandada, uuesti alustada.
#000021
Kas see annaks noorte jaoks füüsikale ja inseneeriale kõrgema tähenduse, kui koolis õpitaks neid aineid „Rakett 69“ mudeli järgi?
#000022
Hendrik Voll oli nõus, et reaalaineid võiks koolis ja ka ülikoolis õpetada põnevamalt. Ta tõi näiteks Aalto ja Chalmersi ülikooli, kus tehnikaerialadel lõpetab vähemalt 85% alustanutest ja see tulemus on saavutatud suures osas alusainete leidliku õpetamisega. Teisalt tõi Agnes Vask välja, et meil pole piisavalt „Rakett 69“ stiilis õpetajaid. Paljud pedagoogid ajavad õpikus sõrmega järge ja kurdavad, et materjali on liiga palju. Need, kes võtavad õppekava natuke vabamalt ja teevad ka katseid ja avastusõpet, on vähemuses.
#000023
Marcus Ehasoo kinnitas, et paljud õpetajad õpetavad õpikut ja sellepärast neil polegi aega katseid teha. Ta lisas, et enamik õpetajaid isegi ei tea, mida muutunud õpikäsitus endast kujutab. Neid õpetajaid ei saa aga ka kursustele õppima saata, sest neile ei leita koolis asendajat.
#000024
Tallinna reaalkooli matemaatikaõpetaja Helen Kaasik tõdes samuti, et uut õpikäsitust valdavaid õpetajaid pole palju: „Õpetaja, kes oma ainet eluga seostab ja katseid teeb, peab olema väga tark inimene. Ta peab teadma ja oskama palju rohkem kui tavaline tunniandja. Reaalkool otsib igal aastal õpetajaid, kes suudaksid noori kaasa haarata.“
#000025
Infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni liidu (ITL) juhatuse liige Ants Sild küsis: „Muutunud õpikäsitus, probleemõpe, projektõpe – kus need siis on? Me ju näeme, kuidas „Rakett 69“ paneb tüdrukutelgi silmad särama. Laseme siis noortel ka koolis ennast niimoodi proovile panna. Paraku on hoiak see, et väike laps ei tohi isegi elektrilülitit kaks korda klõpsida ja nii ei tekigi uurimise ja avastamise harjumust.“
#000026
Meil on üle 60-aastaste õpetajate hulgas iga neljas füüsika- ja iga viies matemaatikaõpetaja, aga tänavu kandideeris loodusteaduste õpetaja päevaõppe kümnele kohale vaid neli inimest. Miks nii vähe?
#000027
Agnes Vask viitas taas inimeste hoiakutele, mis mõjutavad ka noori. Ta ütles, et inimesed lausa kardavad reaalaineid. Nad ütlevad: „Issand jumal! Sa oled õpetaja! Kuidas sa jaksad! Kuidas sa julged! Tänapäeva lapsed teavad ju ainult oma õigusi, mitte kohustusi.“
#000028
Taavi Veskimägi pakkus, et meie õpetajal ei ole head karjäärimudelit. Eestis hinnatakse seda, kui spetsialistist saab juht, mitte oma ala ekspert. Nii kujutatakse ka õpetaja puhul ette, et ta on teinud head karjääri siis, kui on saanud õpetajast õppealajuhatajaks, siis direktoriks, vallavanemaks jne. Aga eksperdiks saamine on ju samuti karjäär – oled õpetaja, siis parem õpetaja, lõpuks oma aine ekspert. Eksperdiks olemist ei osata Eestis piisavalt hinnata, tõdes Veskimägi.
#000029
Kas reaalaineid ei peaks õpetama senisest põhjalikumalt, sest kõik, mis on põhjalik, muutub huvitavaks?
#000030
Marcus Ehasoo pidas süvenemist heaks: „Kui noor on käinud teaduskoolis või koolivaheajal kolm päeva teaduslaagris, siis tuleb ta sealt tagasi säravate silmadega. Tehnikaülikooli Virumaa kolledži laboritesse sattudes imestasid õpilased väga, et näiliselt igav põlevkivi on nii huvitav.
#000031
Kui vaadata laia matemaatikat, siis viis tundi nädalas ongi
süvaõpe. Aga iga õppeaine õpetaja tahab tunde juurde ja miks
peaks matemaatika olema eelisseisus? Mina suunaksin lisatunnid, kui
neid oleks, pigem füüsikasse ja keemiasse kui matemaatikasse, sest
füüsikas ja keemias saab oma teadmisi ka praktiliselt rakendada.“
#000032
Taavi Veskimägi arvas siiski, et süvenemine suurt osa noori ei huvita. Nad üritavad saavutada kõige väiksema tööga kõige suuremat edu. Eriti käib see selle osa õpilaste kohta, kes ei tea, mida nad õppida tahavad, ja neid noori on gümnaasiumilõpetajatest 80% ringis. Püütakse võimalikult lihtsalt saavutada võimalikult suurt majanduslikku heaolu ja ühiskonna tunnustust. Veskimägi lisas, et tal õpivad mõlemad lapsed reaalkooli põhikoolis ja ta näeb, kui ränk töö on matemaatika süvendatud õppimine.
#000033
Hendrik Voll pakkus välja, et noored paneb süvenema turg: „Meil ei ole ühtegi inseneri õppekava, mille lõpetanu teeniks kaks keskmist palka. Samal ajal teenivad IT-erialade lõpetajad kolm-neli Eesti keskmist palka ja sinna on tung suur. Teisalt on meil õppekavasid, mis tagavad täiesti korraliku palga, kuid sinna ei konkureerita, sest meedias pole neist õppekavadest piisavalt head kuvandit.“
#000034
IB-õppekava puhul saavad õpilased õppida kolme-nelja õppeainet süvendatult, ülejäänuid pealiskaudselt. Kas see süsteem ei kutsuks õpilasi ka reaalainetesse rohkem süvenema?
#000035
Marcus Ehasoo: „HTM mõtleb mitme süvendatud õppe variandi peale. Üks on IB-õppekava, kus on kokku ainult seitse kohustuslikku õppeainet. Teiseks on arutatud varianti, kus õpilased õpiksid gümnaasiumi esimeses pooles kohustuslikud ained ruttu ära ja pärast seda jätkaksid valikainete süvendatud õppimist. Kohustuslike õppeainete maht pole nii suur, et seda ei saaks aasta-pooleteisega ära õppida.“
#000036
Agnes Vask: „Islandil õpitaksegi gümnaasiumis esimese aastaga kohustuslikud ained ruttu ära ja ülejäänud ajal keskendutakse sellele, mis kellelegi huvi pakub. Paraku ei vali sealgi kuigi paljud süvenemiseks reaalaineid. Füüsikat valib kaks-kolm noort kogu klassist. Oletan, et neilgi noored ei tea, mis on füüsika kõrgem tähendus.“
#000037
Marcus Ehasoo: „Ilmselt on asi selles, et põhikoolist tulnud õpilase analüüsivõime pole piisav, et valida gümnaasiumis mingi aine süvaõppeks. Mina ei ole nii head analüüsivõimet oma koolipildis näinud. Rajaleidja ja töötukassa on õpilaste nõustamiseks palju tööd teinud, kuid õpilased on edasiõppimise osas endiselt väga ebakindlad.“
#000038
Maaomavalitsuste liidu büroo tegevdirektor Ott Kasuri osutas, et süvenemiseks annavad võimaluse ka reaalainete klassid. Ta arvas, et mitme paralleelklassiga koolis võiks olla reaalklasse rohkem kui üks, nii et kõik reaalainetest huvitatud saaksid neid põhjalikumalt õppida. Praegu jääb osa õpilasi reaalklassidest välja.
#000040
Marcus Ehasood rõõmustas, et huviringid on moodustanud oma liidu. Nad hakkavad välja selgitama, mis Eestis selles osas toimub. Mingil ajal leiame kõigi huviringide info nende kodulehelt. Viimasel ajal on siiski ka gümnaasiumiõpilastele füüsika- ja keemiaringe loodud.
#000042
Veel märgiti, et meil on igas suuremas linnas lastele muusika-,
kunsti-, spordi- ja tantsukoolid, kuid ei ole teaduskooli – ei
matemaatika-, füüsika- ega keemiakooli, kus õpe oleks niisama
põhjalik kui näiteks laste muusika- või kunstikoolis.
#000043
TTÜ teedeehituse erialale astuda soovijate arv on kasvanud viimase aastaga hüppeliselt ja seda just tänu teedeehituse ettevõtete ja tehnikaülikooli heale koostööle.
#000044
Hendrik Voll toonitas, et ülikooli koostöö ettevõtetega on väga kasulik nii ülikoolile kui ka ettevõtetele. Kolm aastat tagasi võeti tehnikaülikoolis igale õppekavale programmijuht, kelle hallata on programmi nõukoda, mis koosneb kolmandiku osas tudengitest, teise kolmandiku osas tööandjatest ja viimase kolmandiku moodustavad õppejõud. Tänu sellele süsteemile suurenes vastuvõtt näiteks teedeehituse õppekavale mitu korda. Teedehituse sektor tuli sellele õppekavale taha ühe aastaga. Kohe loodi 50 000-eurone stipendiumifond. Asjad toimivad.
#000045
Hendrik Voll nägi lahendust ka õpetajate nappuse probleemile. Ta ütles, et praegu ei tohi tehnikaülikool õpetajaid ette valmistada. Kui aga tohiks, siis oleks võimalik ka õpetajaks õppijatele stipendiumifond taha saada.
#000046
Taavi Veskimägi sedastas, et Eleringil on tehnikaülikooliga hea koostöö ja nii on neil juba 15 doktorikraadiga energeetikut. Käima püütakse lükata energeetika digitaliseerimise professuuri, sest praegu moodustab Eleringi töötaja kompetentsusest 50% IT. Aastaid on Elering ka TTÜ üliõpilaste praktikabaas olnud.
#000047
Veskimägi: „Eleringi professuur pole tehnikaülikoolis veel
avatud, me alles arutame seda. Eesmärk ei ole selle kaudu Eleringile
uusi töötajaid saada. Me tahame pigem, et elektrisüsteemide
digitaliseerimise kompetentsust oleks ka kuskil väljaspool Eleringi,
näiteks tehnikaülikoolis. Me tahame, et õppejõud saaksid anda
üliõpilastele seda teadmist edasi, et lähiaastad ei muutuks
#000048
Hendrik Voll nentis, et ettevõtted on koostööst ülikooliga väga huvitatud. Nn torujüri sektor on olnud killustunud, kuid sealgi tulid inimesed kokku ja tegid sedasama mis teedeehitajad paar aastat tagasi.
#000049
Voll lisas, et koostöö üks vorm on see, et õppejõudki käivad
ettevõtetes praktikal. Näiteks IT-teaduskonnas töötavad õppejõud
aeg-ajalt IT-firmades. Samasugust süsteemi tahetakse rakendada
#000050
Agnes Vask lisas omalt poolt, et Šveitsis on kooliõpetajatel iga viie kuni seitsme aasta tagant üks vaba aasta, mille jooksul nad võivad samuti kuskil mujal tööl käia, et ennast täiendada.
#000051
Arutelu lõpetuseks rõhutas Tiia Randma veel kord inseneritöö kõrgemat tähendust. Ta tsiteeris Taavi Veskimäge, kes on kirjutanud: „Ainult meie fantaasia kingib meile eluõiguse. Inimene vajab tulevikuvisiooni. Ta vajab seda, et tulevikuvisioon teeks praegustest pesupostidest unistuste lipumastid. Et inimesed ei järgneks teistele inimestele, vaid omaenda visioonile.“
#000052
„Jõudu meile pesupostide lipumastideks muutmisel!“ kutsus Tiia Randma arvamusfestivali rahvast üles.
#000053
Mida teha, et senisest rohkem noori tahaks inseneriks õppida?
#000054
Tähtis on, et õpetaja toob lastele välja õpitava aine seosed.
Päris ise nad neid kuigi kergesti ei avasta. Piltlikult öeldes
tuleb õpilastele öelda, et aatom füüsikas on seesama aatom, mis
keemias ja bioloogias. Õpetajale on see lihtne seos, aga õpilastel
tuleb aidata otsad kokku viia, sealt edasi hakkavad nad juba ise
#000063
Jüri Kurvits, TLÜ matemaatika didaktika lektor:
#000064
6 kommentaari teemale “Miks napib noortel huvi tehniliste erialade vastu?”
#000066
Pikk lugu näitab ka, kuis on kadunud meie inimeste asjatundlikkus ning mõtlemisvõime – inimesed on jõudnud tihti ebakompetentsuse tasandile...
#000069
Põhjusteni jõudis vaid (endine) kolleeg Kristjan LEPP. Lisaksin siia veel alushariduse tasandilt laste vähese vahetu kokkupuute ümbritseva keskkonnaga (aktiivselt!), rääkimata füüsilise töö tegemisest – kõik need õpetavad PINGUTAMA ja à priori tehnika vastugi “huvi tundma”.
#000070
Ja tulemus! – maainimesed valmistugem bussiliinide sulgemiseks, sest meie poisid ei huvitu enam üldse bussijuhi (!?) elukutsest... Muidugi, mõni ettevõtja lahendaks probleemi neegrite sisse toomisega, aga kauaks neidki...
#000071
Nii vana plaat : “ Õpetama peab huvitavalt...“
Mis on kooli eesmärk ? Areng. Kui ei pinguta, ei ole ka arengut.
Kas meil on kool või teismeliste hoiukoht ?
#000072
Kahjuks on kogu meie meediaruum ja ka igapäevane töökeskkond täidetud ilustatud, näiliselt kombekate kuid tegelikkust moonutavate narratiividega, mida võimendavad igas eluvaldkonnas, sh ka hariduses, nii riiklikud ametiasutused, nn koolipidajad, koolide juhid, meediaväljaanded, igat sorti MTÜ-d, kahjuks ka paljud õpetajad koolides.
Meie ühiskonnas on ju kombeks olla kõige edukam, parem, innovaatilisem. Igal sammul tahetakse tõestada, et üritustel oli rekordarv osalejaid, padjasõjas püstitati peaaegu maailmarekord , jne.
Õpetajate Lehes avaldatud artiklites domineerivad samuti suures osas reaaliast kauged ja moonutatud enesekesksed reklaamid ja kiidulaulud. Nende ohvriks on kahjuks langenud paljud naiivsed lapsevanemad, kes reklaami ohvriteks langenutena on oma laste lapsepõlve rikkunud.
Eriti julm on see pealesurutud ja vastuargumente mittesalliva IT vägivaldne ja hoolimatu rakendamine koolides. Argumendid ei loe, kes faktidele toetudes ei ole nõus igal sammul selle hullusega kaasa minema, neile lüüakse laubale riigireeturi pitser.
Tegelikult elame massihüsteeria õhkkonnas, kus õpetajatelt on võetud julgus eneseteostuseks ja arenguks. Ebakindlus ja hirm halvavad initsiatiivi ja arengujulguse. Tulemuseks on halli massi koogutajate üha suurenev osakaal.
#000073
Selle IT-ga on tõesti nii. IT-d tuleb kasutada IT pärast. Kas see õpetamiseks on vajalik ja õpetajale sobib, ei ole tähtis. Juhtusin juba 30 aastat tagasi kuulama Soome vabakooli õpetajate koolitust, kus oldi liigse arvuti kasutamise suhtes kriitilised. Ja veel. Mina näiteks kahtlen nendes Pisa testi tulemustes.
#000074
Ka kõige rumalamate inimeste hulgas on särava mõtlemisega inimesi... Jah, enesekiitus on tõesti võtnud enneolematu ulatuse – see mõjub, sest on nii magus lugeda, kui edukad-targad on just eestlased -!? Kahjuks enam nii ei ole -!? Aga meie ajakirjanuses selle kohta infot välditakse. Sain just valmis teaduspõhise loo neist uuringuist, aga keegi ei avalda...
#000076
Ja lõpueksamite kaotamine põhikoolides annaks sellele hoogu juurde!
#000078
olen pikemalt juba rääkinud sellest, et ilma süsteemita ei saa pikemaajalist muutust saavutada. Ja ka seda, et õpetaja “tootmiseks” on vaja vähemalt 26 aastat. Koosolekust koosolekusse kostab õpetajate vajaduse teema kui midagi, mis on lahendatav lihtsalt teatud “meetmetega”. Kuid head sõbrad, meil on Saksamaalt hea ja toimiv näide Fraunhoferi võrgustiku näol. Kas oleks siis võimalik, et kopeerime natu-natukenegi Saksamaa hästitöötavat süsteemi ja lisame sinna Taani haridussüsteemist varajase nõustamise ja suunamise. Kuigi see suund esmapilgul tundub offensiivse ja eraisiku tundmussfääri tungiva terava nõelana, siis pikemas perspektiivis näeme siin selget rentaabluse kasvu.
#000079
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000080
Tiina Vapper “Kohalikel omavalitsustel ei ole lihtne lasteaiaõpetajate palka tõsta”
#000083
Raivo Juurak “Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumis”
#000085
Sõjamuuseumi uus püsinäitus kutsub avastama Eesti riigikaitse ajalugu
#000086
Ajaloomuuseumi mitu nägu laste ja noorte hariduses
#000087
Kogukondade kaasamisest ja artefaktidest meremuuseumi haridustöös
#000088
Kohalikel omavalitsustel ei ole lihtne lasteaiaõpetajate palka tõstaÕpetaja soovitab: Lugemisvajaduse rahuldamise kaaslasedMuukeelne laps (3): Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumisKolonialism, kolklus ja kuldne keskteeBrüsselis avatakse Eesti noorte kunstinäitus „Põimitud“
#000089