UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Europarlament võib kalli renoveerimisnõude veel ambitsioonikamaks teha
#000003
Euroopa Parlament võib homsel hääletusel nõuda hulga hoogsamat hoonete renoveerimist kui see, milles leppisid kokku liikmesriigid. Näiteks Eestis nõuaks juba seni seatud sihil püsimine vähem kui kümne aasta jooksul ligi miljard eurot toetusi.
#000004
Küsimus, kui palju peaks hoonete sooja või jahedana hoidmiseks energiat kulutama, on Euroopa rohepöörde üks kesksemaid. Lõppeesmärki, mille Euroopa Komisjon seadis 2050. aastasse, pole aruteludel kõigutatud. Selleks ajaks peaks kõik hooned olema kliimaneutraalsed.
#000005
Euroopa Komisjon pakkus välja konkreetsed vahetähtajad. 2033. aastaks pidanuks vähemalt E-energiaklassini renoveerima kõik elamud, veel kolm aastat kiiremini kõik avalikud hooned.
#000007
2033. aastaks peaks D-energiaklass olema eluhoonete keskmine, rääkis majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ehituse asekantsler Ivo Jaanisoo.
#000009
"See tähendab seda, et mõni hoone võib olla klassis A, mõni hoone hoone ka klassis F ja G aga keskmine peab olema üle D," selgitas Jaanisoo. "Ja see on juba iga riigi enda otsustada, kuidas selleni jõutakse."
#000010
Parlament võib nõuda karmimaid reegleid
#000011
Kuid mitmed liikmesriigid, teiste seas Saksamaa ja Taani rääkisid juba sügisel, et küll Euroopa Parlament ambitsiooni juurde keerab. Nende lootus ei olnud asjata.
#000012
"See, mida juurde tahetakse panna on eelkõige sanktsioonid selle eest, kui hooneid mingiks tähtajaks kindlasse energiaklassi üle ei viida ehk hooneid ei remondita," märkis parlamendi energeetikakomisjoni arutelusid jälginud Andrus Ansip.
#000013
Energeetikakomisjon soojendas üles ka rangemate vahe-eesmärkide mõtted. Teisipäevaseks hääletuseks pakuti välja eelnõu, mille järgi saabuks esimene tähtaeg juba 2027. aastal. Selleks ajaks peaks kõik avaliku sektori ja -ärihooned jõudma E-energiaklassini. Nii kaugele peaks kõik elamud jõudma 2030. aastaks, kusjuures samaks ajaks oodatakse avalikelt ja ärihoonetelt juba D-energiaklassi.
#000014
Eluhooned peaks D-energiaklassini jõudma 2033. aastaks, ehk siin käiakse sama jalga Euroopa Komisjoni esialgse mõttega.
#000015
Ivo Jaanisoo sõnul käiks nii järsk muutus Eestile üle jõu.
#000016
Vaja on miljard eurot toetusi
#000018
Lihtne pole püüda ka läinud sügisel kokku lepitud sihte. Täpseid andmeid Eestil veel pole, kuid Jaanisoo pakub praeguste teadmiste pealt, et Eesti eluhoonete keskmine energiaklass jääb E ja F-i vahele.
#000019
Uute hoonete energiaklass arvutatakse välja projekti järgi, vanematel võrreldakse ruutmeetrit ja reaalset energiakulu. Statistilise töö loodab ministeerium tehtud saada selle aasta lõpuks.
#000020
Kuid seda, missugune on praktikas näiteks E- ja D-energiaklasside erinevus, pole lihtne näitlikustada. Näiteks uue katusega, kuid auk seinas ventilatsiooniga stalinistlik kortermaja on pigem E-energiaklassis. Paljud renoveerimata hrustšovkad võivad jääda F-energiaklassi. D-märgise võib saada hoone, mis on küll kenasti soojustatud aga ebaefektiivse kütte- või ventilatsioonisüsteemiga.
#000021
Seni on Eesti korterelamuid renoveeritud euroraha toel, kuid sellest ei piisa ka siis, kui appi võtta emissioonitasust toidetav sotsiaalne kliimafond. Teiste sõnadega, euroraha aitab järgmised paar aastat tempot tõsta, kuid sealt edasi on riigi raha hädavajalik.
#000022
"Ja see peab olema aasta-aastalt kasvav maht, sest me peame rekonstrueerimise turu tööle saama suuremas mahus kui täna," sõnas Jaanisoo. "Aga kui küsida suurusjärkude kohta, siis kuskil miljard eurot aastani 2030 toetustena on see, millest me rääkime, võib-olla rohkem."
#000023
Kas Euroopa Parlament soovib seada veel kõrgemaid latte, pole hääletuse eelõhtul kindel.
#000025
"See ambitsiooni lisamine on eemale peletanud nii mõnedki, kes sisimas sooviksid seda direktiivi toetada," sõnas Andrus Ansip.
#000026
Esmaspäeva lõuna ajal polnud veel teada ka see, missuguse seisukoha võtab Ansipi kodufraktsioon, liberaalne Renew Europe.
#000027
Ansip rõhutas, et hoonete kütmiseks kulub 40 protsenti Euroopa Liidus kasutatavast energiast ning märkis, et iseenesest on hoonete soojustamise eesmärk hea.
#000028
"Endiselt kulub ühe ruutmeetri hoone pinna kütmiseks Eestis kaks korda rohkem soojusenergiat kui Soomes, ehkki Soome on põhja pool," tõi Ansip näiteks, kuid märkis samas, et sihtideni jõudmise teel on hulk takistusi.
#000029
Nii näiteks leiavad paljud europarlamendi liikmed, et energeetikakomisjoni pakutud sihid pole realistlikud. Teised jälle usuvad, et Euroopa Liit ei peaks taolisi ülesandeid üldse ette kirjutama.
#000030
Euroopa Rahvapartei, kelle häältest tulemus sõltub, soovib aga, et eelnõust võetaks välja kõik viited võimalikele sanktsioonidele.
#000031
"Euroopa Liidus pole energiaklassid tegelikult võrreldavad," tõi Ansip esile veel ühe europarlamendis tähelepanu püüdva probleemi ning märkis, et D-energiaklass Soomes on hoopis midagi muud kui Kreekas.
#000032
"Kui energiaklassid riigiti ei tähista ühte ja sama, siis need eesmärgid ja nende saavutamisel rakendatavad sanktsioonid pole võrreldavad ja taolist lähenemist ei tohiks me Euroopa Liidu õiguses lubada," sõnas Ansip, kelle sõnul on nii poolt- kui vastuargumendid väga tugevad.
#000033
Ivo Jaanisoo ütles, et direktiiviga liigutakse ka energiaklasside sarnasema hindamise poole. Standardid on tema sõnul kokku lepitud, samas lähtub iga liikmesriik arvutustes oma klimaatilistest oludest. "Ja ka sellest, mis on tehnoloogiline olukord," sõnas Jaanisoo. "Sest meil on ikkagi ehitusturg lokaalne ja energiaklassid sõltuvad sellest, mis on konkreetses asukohas kulutõhus lahendus."
#000034
Juhul, kui eelnõu teisipäeval europarlamendis põrub, on edasine üsna lahtine. Võib juhtuda, et uuele katsele minnakse kiiresti, võib juhtuda, et fraktsioonidevahelised- ja sisesed arutelud kestavad mitu kuud.
#000035
Kui parlament ka kokkuleppele jõuab, siis algavad tõenäoliselt üsna keerulised triloogid ehk läbirääkimised, kus Euroopa Komisjon püüab parlamendi ja liikmesriikide seisukohti ühtlustada.
#000036
Eesti Omanike Keskliidu andmetel on Eestis 700 000 kortermaja ja eramut, neist D-klassi tasemele tuleks renoveerida 350 000.
#000038
Selline ülesanne on keskliidu hinnangul ebareaalne nii rahalises, ajalises kui ka asjaajamise mõttes. Liidu juhi Andry Krassi sõnul oleks kulud üüratud.
#000039
"Varem oli plaan tõsta E-ni. See oleks olnud veel suhteliselt saavutatav Eesti puhul, aga D-energiaklass eeldab vähemalt kümne miljardi eurost investeeringut ja minimaalselt viit miljardit riigi poolt toeks. See tähendab 500 miljonit aastas kümne aasta jooksul. /.../ Meie arvestuse järgi iga leibkond keskmiselt peab välja käima 25 000 eurot. Ka siis, kui neid toetatakse," kommenteeris Krass.
#000040
Tema sõnul võib direktiivi tõttu F- ja G-hoonetel langeda tulevikus turuväärtus.
#000041
Pärtel-Peeter Pere: kes ja kuidas võidab elamute renoveerimisest?
#000042
Reformierakond ja sotsid jäid europarlamendis hoonete energiatõhususe hääletusel eriarvamusele
#000043
Europarlamendi soovitud elumajade energiatõhusus käib Eestile üle jõu
#000044
Korteriühistute ja riigi esindajad suhtuvad EL-i renoveerimisnõudesse rahulikult
#000045
Hiina naasmine WTA kalendrisse kulmineerus kohaliku tennisisti triumfiga
#000048
Klassikaraadio salvestas Noëpi muusikatunni Metsküla Algkoolis
#000050
Mägisalu pidi lohutusringis tunnistama eksmaailmameistri paremust
#000053
Rahvusringhäälingu arendusosakond otsib oma meeskonda frontend arendajat
#000056
Prokuratuur esitas Olerexile ja selle juhatuse liikmele kahtlustuse
#000060
Rahapuudusel jääb rajamata ainus sõidukite tunnel Ülemiste linnakusse
#000061
Sõja 575. päev: Kiiev teatas rünnakutest Vene staabile ja sõjalennuväljale
#000062
Land: lubadus kõrghariduse rahastamist suurendada ei lahenda alusprobleemi
#000065
Ajakirjanduse professor: võim peab ikka ajakirjandust natuke kartma
#000066
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000068
Aivar Kulli ajalootund. Bunin ja sügis
#000070
Päästeametnik läks pensioni saamatajäämise pärast sotsiaalkindlustusameti vastu kohtusse
#000074
ÕS 2025 keskendub keele normimisele ja kirjeldamisele
#000075
Ettevõte Ridango sattus küberrünnaku alla
#000077
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000078
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000079