UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Eesti lastekodude maine paranemine võib raskendada hooldusperede leidmist
#000005
Seaduse järgi tohiks Eestis alates 2018. aastast sattuda laps lastekodusse vaid erandjuhul. Autor/allikas: Pixabay
#000006
Uute hooldusperede leidmine kujutab endas võtmetegurit, mis aitab vähendada Eesti lastekodudes elavate laste arvu. Paradoksaalselt võivad aga lastekodude paranenud elutingimused vähendada inimeste soovi saada hoolduspereks ja päästa sellega lapsi lastekodusse sattumisest.
#000007
Alates 2018. aastast tohiks seaduste järgi sattuda laps lastekodusse vaid erandjuhul. Selle asemel peaks kohalik omavalitsus lapsele leidma sobiva hoolduspere, kes on valmis lühemat või pikemat aega tema eest perekeskkonnas hoolitsema, ja kellel on selleks ka piisavad võimalused. Sealjuures säilib lapsel võimalus naasta tagasi oma sünniperekonda. Vaatamata sellele on aga Eestis endiselt üle 800 lapse lastekodus pereootel, kirjutab Tallinna Ülikooli sotsioloogia eriala doktorant Madli Raudkivi.
#000008
"Alates 2018. aastast tohiks seaduste järgi sattuda laps lastekodusse vaid erandjuhul. [...] Vaatamata sellele on aga Eestis endiselt üle 800 lapse lastekodus pereootel."
#000009
Uute hooldusperede värbamine on üks kõige põletavam küsimus nii Eestis kui ka mujal maailmas. Kriisidest, sh COVID-19 või Ukraina sõda tulenenud ebakindlus hõrendasid hooldusperede ridu, kuid suurendasid abivajavate laste arvu.
#000010
Eestis, nagu paljudes teistes Ida- ja Kesk-Euroopa riikides, on olukord veelgi keerukam. Ühiskond on harjunud aastakümneid laste eelkõige lastekodusse paigutamisega ja teadlikkus hooldusperedest on madal.
#000011
Vaatamata sellele lähevad paljud riigid praegu üle nõukogudeaegsest asutuspõhisest hoolduselt perepõhisele hooldusele. Üritan oma doktoritöö raames aru saada, kuidas hoolduspered näevad sellise ülemineku ajal enda vastutust ja kohustusi lapse eest hoolitsemisel. Ühtlasi proovin mõista, mis on neid ajendanud sellist otsust vastu võtma.
#000012
Teadusuuringud mujal maailmas on näidanud, et inimesed otsustavad hoolduspereks saada mitmetel erinevatel põhjustel. Need võivad olla isiklikud soovid, näiteks lapse saamine või oma "tühjaks jäänud pesa" täitmine, kui bioloogilised lapsed on juba suureks kasvanud. Teisalt võib kannustada inimest ka kohaliku kogukonna aitamine.
#000013
Eesti hooldusperede motivatsioon erineb kogemuse lõikes
#000014
Minu intervjuud Eesti hooldusperedega näitasid, et siinmail jagunevad ajendid laias laastus kaheks. Pered, kes on olnud hoolduspereks juba palju aastaid, alustasid oma hoolduspere teekonda soovist säästa laste sattumist lastekodudesse. Nad ei näinud, et asutus on koht lapsele kasvamiseks ja otsustasid aidata lapsi hoolduspereks hakkamise kaudu.
#000015
Teatud määral võib pidada seda motivaatorit mässuks tollaste asutuste ja sealsete olude vastu. See aga võib luua paradoksi, sest Eesti lastekodudes on aastate jooksul muutunud tingimused üha paremaks. Seetõttu ei pruugi enam paljudel olla tunnet või soovi "päästa" lapsi lastekodusse sattumisest. Viimane omakorda võib pidurdada uute hooldusperede lisandumist.
#000016
Uutel hooldusperedel, kes olid oma teekonda alustanud paari viimase aasta jooksul, kasvas mõte hoolduspereks saada lapsendamise soovist. Sellest tulenevalt olid nad valmis hoolitsema ühe-kahe lapse eest pigem pikemaajaliselt. Luule Sakkeus ja Kairi Kasearu on varem leidnud, et laste suurt väärtust Eesti kultuurilises ja rahvuslikus identiteedis peegeldab levinud vanasõna – "naisel ei pea olema meest, kuid tal peab olema laps". See väljendub ka minu uuringus läbi suure soovi saada perre laps lapsendamise või hoolduspereks olemise kaudu.
#000017
"Kuigi Eesti elanikkonna hinnangul võiksid elada lapsed pigem hooldusperedes kui lastekodudes, on teadlikkus hooldusperedest madal."
#000018
Lisaks ilmnes minu uuringust, kuidas päritolu ja elukoht võivad mõjutada hoolduspereks hakkamise soovi. Näiteks eesti emakeelega hooldusperede puhul oli nende lähedaste arvamus hoolduspereks hakkamisest soe ja toetav. Vene emakeelega pered olid umbusklikumad ja kahtlesid rohkem. Seega võivad vähendada venekeelse elanikkonna traditsionaalsemad pereväärtused valmidust hoolduspereks saamiseks.
#000019
Soov hoolduspereks hakata võib olla nõrgem ka maapiirkondades. Seda pärsib hooldusperedele mõeldud teenuste ja toetuse kehvem kättesaadavus.
#000020
Lisaks on minu uuringud näidanud, et kuigi Eesti elanikkonna hinnangul võiksid elada lapsed pigem hooldusperedes kui lastekodudes, on teadlikkus hooldusperedest madal. Sellest võivad sündida eelarvamused ja skeptilisus hooldusperede suhtes.
#000021
Seega on laiemalt oluline tõsta ühiskonna teadlikkust hooldusperedest, et rohkem peresid julgeks selle teekonna ette võtta. Seeläbi saaks rohkem lapsi võimaluse kasvada perekeskkonna ja lastekodudes oleks neid 800 asemel üha vähem.
#000022
Madli Raudkivi on Tallinna Ülikooli sotsioloogia eriala doktorant. Tema doktoritöö keskendub hooldusperedele kui ühele asendushoolduse vormile post-sotsialistlikus ühiskonnas. Igapäevaselt töötab Madli avalikus sektoris sotsiaalkindlustusametis ohvriabi ja ennetusteenuste osakonnas kõrge riskikäitumisega laste teemadel. Lisaks annab Madli loenguid ja seminare Tallinna Ülikoolis ning Tallinna Tehnikaülikoolis.
#000023
Artikkel ilmus Eesti Teaduste Akadeemia korraldatava konkursi "Teadus 3 minutiga" raames, mille pidulik finaal toimub 3. veebruaril.
#000024
ENSV disainköök peegeldas "meie välismaa" väärtusi
#000027
Eesti muusikaajaloo kirjutamisele kulus Nõukogude ajal 20 aastat
#000028
Kadunud linna elustamine aitab leevendada ajalootraumasid
#000029
3D-printimine tõotab teha mootoritele uuenduskuuri
#000030
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000031
Digivahendi kasulikkus õppetöös sõltub enim selle kasutajast
#000032
Poole sajandiga võivad kaduda kohanimedest pea pooled
#000033
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000034
Soolebakterite liigirikkust laastab juba vähene antibiootikumide tarbimine
#000035
Emotsionaalne tugi pikendab mõnevõrra eluiga
#000036
Himurad kvollid on valmis suguühte nimel surema
#000038
DNA valmistamise mehhanismi uurimine kannustab vähiravi leidmist
#000039
Geenid juhatavad salu-lehelinnu õigele rännuteele
#000040
Erakondade haridusdebatis küttis kirgi vaid poliitilise sekkumise määr
#000041
Harri Tiido: inimese kujutlusvõimest ja selle piiridest
#000042
Hapuvadak võib jõuda peagi seaküna asemel inimeste toidulauale
#000043
Ennetav sisekaemus väärtuste üle tagab viisakama debati
#000044
OpenAI esitles petturitest tehisintellekte tuvastavat tehisintellekti
#000045
Sul on põletav teadust puudutav küsimus või on sul ettepanek mõne teema sügavamaks kajastamiseks? Klõpsa selle edastamiseks allolevale nupule.
#000046
Lugeja küsib: kas kassi nimes peab olema s-täht, et ta kutsele reageeriks?
#000047
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000048
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia
#000049
McDonald's loodab tõrjuda noortekampu klassikalise muusika ja wifi-keeluga
#000050
Suurlinnades tühjenevad büroohooned ennustavad ajastu muutust
#000051
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000052
Miks on õppimine raske vaatamata inimeste rumalalt suurele mõistusele?
#000053
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000054