Arvukad psühholoogilised uurimused on näidanud, et inimesed, kes regulaarselt mediteerivad, on keskmiselt õnnelikumad ja eluga rohkem rahul. Juba sellest üksi ju piisaks, et mediteerimisega algust teha, kuid vaatame siiski meditatsiooni kasu pisut lähemalt.
#000002
Meie elutempo on väga kiire, mistõttu aju on pidevas stressis. Organism toodab stressihormoone ja asub „võitlusse“. See on iseenesest loomulik protsess, kuid probleem seisneb selles, et me ei suuda end enam lõdvaks lasta ja nii kurnab organism „võitlusega“ oma süsteemid ära. Ka lühiajalise stressi jälg võib jääda rakkudesse mitmeks päevaks, rääkimata siis pikaajalisest stressist. Meditatsioon rahustab mõttemeele ja selle kaudu ka keha.
#000003
Kui meel on rahulik, suudame tõhusamalt parajasti käsil olevale tegevusele keskenduda. Kui paraneb keskendumisvõime, paraneb ka mälu.
#000005
Oleme kaotanud kontakti oma kehaga. Paljudel inimestel on väga kehv kehahoiak – õlad on pinges, selg küürus, pea kuklas ja keharaskus on ühel puusal. Ka on hingamine tihti katkendlik või pinnapealne. Keha annab meile ebamugavusest ja pingest märku, aga me ei kuule teda. Ja õige pea on tulemuseks füüsiline haigus. Meditatsioon muudab meid kehaliselt tundlikumaks, teadlikumaks oma hingamisest, asendist ja liigutustest. Nii õpime märkama, kui oleme üle pingutanud või hiilib ligi haigus.
#000006
Kuna meditatsioon lõdvestab lihaseid ja rahustab meelt, siis tõstab ta sellega ka immuunsüsteemi vastupidavust. USA-s tegi üks tervisekindlustusfirma uuringu ja tõestas, et meditatsiooni praktiseerivatel inimestel on 87% väiksem tõenäosus haigestuda südame- ja veresoonkonna haigustesse. Üle 40 aasta vanustel inimestel, kes mediteerisid, oli keskmiselt 70% vähem tervisemuresid kui ülejäänutel.
#000007
Teadlased on ajuskaneeringu abil kindlaks teinud, et meditatsioon tugevdab ja muudab aktiivseks aju piirkonna insula, millest sõltub inimese võime tunda empaatiat. Empaatia võimaldab vaadata teise inimese hinge, teda tõeliselt mõista ja hoolida. Kuid see on oluline ka inimesele endale – empaatia ja hoolivuse tundmine tõstab tuju ja eluga rahulolu.
#000008
Igapäevaelus domineerib vasak ajupoolkera, mille abil toimub ratsionaalne mõtlemine ja ülesannete lahendamine. Aju paremat poolkera kasutame siis, kui on vaja spontaansust, loomingulisust, asjade uutmoodi nägemist ja väljaspool kasti mõtlemist. Kuid probleem on siin selles, et suurel osal inimestest on tööst tingituna vasak pool ajust pidevalt ülekoormatud. 2001. aastal läbiviidud uuringu käigus skaneeriti mediteerijate aju. Uuring näitas, et meditatsioon suurendab parema ajupoolkeras paikneva nägemiskühmu verevarustust, mis tähendab, et meditatsioon annab inspiratsiooni ja suurendab spontaansust, kuna kallutab ajupoolkerade tasakaalu paremale ehk loovamale poolele.
#000009
Mediteerimise käigus keha lõõgastub ja puhkab. Sellises seisundis vallanduvad kehale loomuomased heaoluhormoonid ja keha saab loomulikul moel terveneda.
#000010
„Ilma teadlikkuseta toidame oma igapäevaelus viha ja meeleheidet, vaadates või kuulates seda meie ümber, mis on väga mürgine. Selle asemel otsustage olla ühenduses sellega, mis teis ja teie ümber on imeväärne, värskendav ja raviv,“ kirjutab budistlik munk ja kirjanik T. N. Hahn. Meditatsioon aitab olla teadlik, aitab märgata, millega oma meelt parajasti toidame. Nii saame endale õigel ajal „stopp!“ öelda ja suunda muuta.
#000011
Mediteerides harjutame kannatlikkust. Kannatlikkus loob ruumi, milles mõelda ja hingata. Konflikti korral tekib kannatlikkusest see tühimik, millest meil on võimalik leida kompromiss või lepitus. „Pikameelsuse taga asub Taevariik,“ usuvad tiibetlased.
#000012
„Meditatsioon on suurepärane loomulik ja tasuta vastumürk maailma haaranud stressiepideemiale,“ kirjutab J. Fairley raamatus „Elu jooga“. „Meditatsiooni ajal südame töö aeglustub, vererõhk normaliseerub ja organismile kahju toovate stressihormoonide tase alaneb. Ausalt, mis on siin sellist, mida mitte armastada?“
#000013
Hea tunde päev „Armastusega iseendale“
#000014
Hea tunne on igaühe imeline sünniõigus. Sul on õigus tunda end hästi!
Hea tunde päev on mõeldud kõigile, kes soovivad pühendada aega iseendale, et uurida lähemalt oma kehas, meeles ja vaimus toimuvat. Endale antud kvaliteetaeg on parim viis hea tunde... Loe edasi →
#000015
Hea tunne on igaühe imeline sünniõigus. Sul on õigus tunda end hästi!
Koosviibimisel teeme rännakuid läbi oma keha, vaimu ja meele, sest just nii sünnib HEA TUNNE. Hea tunde õhtu praktikad on lihtsad ja mõjusad, jutuajamised on südamest südamesse, siirad... Loe edasi →
#000016
Üks äge vihatants – MP3
Kehalise liikumisega harjutus, et kehas peidus olevad pinged saaks vabaks
Lihtsad ja lastepärased juhendatud rännakud sisemaailma, mis aitavad lapsel end avastada ja rõõmuga eluteel edasi liikuda
#000017
Kehalise liikumisega harjutus, et kehas peidus olevad pinged saaks vabaks
#000019
Meditatsioon raskesti tabatava ime – iseenda armastamise kogemiseks
#000022
Me usume sõna jõusse, sest sõna abil väljendame end, suhtleme, mõtleme ja unistame. Sõna salajase väega loome ennast ja elu.
#000024
Salasõna juhendatud meditatsioonid ja muusika viivad sind teekonnale sisemaailma, õpetavad sind iseennast tundma ning oma elu iga päev teadlikult ja julgelt looma.
Salasõna praktikatega lood endale head elu.
#000025