Ã•lle pruulimine on seniarvatust vanem
#000003
TÃ¤nase intervjuuga teeme veiniajakirjas VINE lahti uue rubriigi, milles kÃ¤sitleme veini ja tervise vahelisi seoseid.
#000006
Küsin kohe jutu alustuseks, kas veinijoomine on tervislik?
#000007
Kas arst saab, tohib rääkida alkoholi kasulikkusest?
#000009
Vastus on, et saab, kui on sellekohased teadmised. Olen veini mõju inimese tervisele uurinud umbes viis aastat või veidi enam, ja jälginud, mida kirjutatakse sellest teaduskirjanduses. Lühike kokkuvõte: ka veini saab pidada ravimiks, joogiks, millel on toiduga koos tähtis roll tervise säilitamisel. Kuid arst ei tohi alkoholi liigtarvitamise kasulikkusest rääkida, sest see on vale ja sellel ei ole mingit pistmist tervisega.
#000010
Kas sa oskad öelda, millal hakati rääkima veini positiivsetest mõjudest tervisele?
#000014
Võin öelda seda, et sellest on teadmised juba 2200 eKr, seega on see vanim teadaolev ravim. Ajalooliselt on veini kasutatud antiseptikuna haavade ravis, valuvaigistina ja nahaprobleemide ning seedehäirete raviks. Rooma poeet Plinius vanem on öelnud, et inimese keha jaoks on kaks meelepärast vedelikku: vein seespidiselt ja õli välispidiselt. Louis Pasteur, kuulus prantsuse teadlane, on nimetanud veini kõige tervislikumaks ja hügieenilisemaks joogiks. Aga – kui inimesel mõõdutunne puudub, siis oleks mõistlikum alkoholi mitte tarbida.
Kaasajal aga võib veini positiivse mõju tervisele teadusliku käsitluse alguseks pidada 1991. aastat. Mõelgem hetkeks, see teadmine on käinud terve taasiseseisvunud Eesti perioodi.
#000015
Vastus on lihtne, 17. novembril 1991 esines USA telekanalis CBS prantsuse arst prof. Serge C. Renaud koos mitme mõjuka USA arstiga ja arutles teemal südamehaiguste ennetamine ja miks on prantslased vähem ohustatud südamehaigustesse haigestumisel. See telesaade sai pöördeliseks kogu maailma jaoks, sest USA’s kasvas veinitarbimine 40% ja peaasjalikult prantsuse veinide osas. Asi muutus nõnda „hulluks“, et USA valitsus pöördus Prantsuse Tervishoiministeeriumi kaudu prof. Renaud’i poole küsimusega, millel põhinevad tema väited. Kui prof. Renaud avaldas maailma ühes mainekamas meditsiiniajakirjas Lancet artikli, kus ta defineeris esimest korda termini „Prantsuse paradoks“, oli asi selge ja rohkem küsimusi ei esitatud. Prantsuse paradoksi peetaksegi kaasaegse veini ja tervise mõjude tänapäevase käsitluse alguseks. Nüüdseks on palju uusi teadmisi lisandunud ka muudest meditsiini valdkondadest, kaasa arvatud neuroloogia, näiteks viimased teadusuuringud on näidanud šampanja positiivset toimet Alzheimeri tõve ennetamisel. Samas Prantsuse paradoksi kriitikud on arvanud, et keskmine mõõdukas veinijooja teeb suurema tõenäosusega trenni, on terviseteadlik ning kuulub kõrgemasse hariduslikku ja sotsiaalmajanduslikku klassi. Teaduses on kriitikuid alati olnud ja nii see peabki olema.
#000016
Miks lugupeetud arst arvas, et vein omab tervislikku mõju südame veresoonkonnale?
#000019
Ta oli enne oma väljaütlemisi teemaga palju aastaid tegelenud. Kuid kuulsuse teadlasena tõi talle see, et ta näitas kuidas riigiti (USA, Suurbritannia) on inimestel ühesugused südameveresoonkonna haigustesse haigestumise riskifaktorid (kõrge kolesterool, kõrge vererõhk, suitsetamine ja satureeritud rasva tarbimine), kuid prantslastel on südame veresoonkonna haigustesse haigestumine palju madalam. Ja prantslaste puhul on teada regulaarne ja varajane veini tarbimine. Professor ise oli mitmetes ülesastumistes öelnud, et tema alustas veinijoomisega 10–12 aastaselt, mis muidugi esialgu oli kolmandik veini ja ülejäänud oli vesi. Kaks aastat hiljem, 1994, näitas ka USA Üldkirurgide Seltsi poolt tehtud uuring sama, et mõõdukas alkoholi tarbimine on kasulik tervisele.
#000020
Kas teadlaste uuringute tulemused on tänasel päeval hüpoteetilised või on juba ka palju tõenduspõhist?
#000021
Kui 90ndate alguses väideti, et südameveresoonkonna haigustesse suremine väheneb kuni 2 korda mõõduka veini tarbimise korral isegi siis, kui esineb ülekaalulisus, siis tänasel päeval räägitakse veini positiivsest mõjust isegi kuni 3–3,5 korda vähendamaks südamehaiguste tekkimist. Samamoodi oli siis ja on ka praegu näidatud, et veinijoomised pummeldamise läbi midagi kasulikku ei anna. Tänaseks on Ülemaailmne Tervishoiu Organisatsioon (WHO) Prantsuse paradoksi tunnistanud ja pidanud seda tõenduspõhiseks ja mis seal salata, prantslased on heaks näiteks, sest jaapanlaste järel on nad maailmas teisel kohal südameveresoonkonna haigustesse (vähesel – toim.) haigestumisel Väga huvitavad andmed pärinevad CREDOC uuringust, kus näidati, et prantsuse veini tarvitamine koos toiduga omab positiivset efekti aga USA veinid ei oma mingit tähtsust tervisele. Täna räägitakse mingist positiivsest mõjust ka toidul endal (rasvane toit, vähem süsivesikuid, nn ketogeenne toitumine), mis võib omada samasugust positiivset tähendust kui vein ise, samas ega USA’s ka vähemrasvasemat toitu tarbita. Mis on aga veelgi huvitavam, et Prantsusmaal süüakse palju satureeritud rasvhapetega toite (juustud, pasteedid) 33,4 grammi päevas, võrreldes USA elanikega (25,9 grammi päevas) on tervislik seisund prantslastel ikkagi parem ja parimate tervisenäitajatega Euroopas.
#000022
Prantsuse paradoksi kirjeldamisel uuriti pea 100 000 inimest, 20–25 aasta jooksul. Selle uuringu tulemusel näidati esmakordselt maailmas, et südameveresoonkonna haiguste risk langeb umbes 40% keskealiste meeste grupis, kes elavad ka 2,5 aastat kauem kui teiste maade sama vanad inimesed maailmas.
#000024
Kõige esimesena peab mainima, et veini positiivsed toimed südameveresoonkonnale kaovad kui inimene suitsetab.
#000033
Viimastel aegadel räägitakse palju ketodieedist, mis on teadupärast rasvarohke dieet, väheste süsivesikute hulgaga. Veinimaailmas on tulnud kasutusele ka termin ketoveinid, kas ka siin on arstiteadusel midagi öelda?
#000038
Ühes värskelt ilmunud kõrgelt hinnatud arstiteaduslikus ajakirjas Lancet ilmus väga ulatuslik alkoholi puudutav artikkel (23.08.2018, ), mis ei olnud oma kokkuvõttes sugugi selline nagu sa oma senistes vastustes oled kirjeldanud.
#000040
Mul on väga hea meel, et sellised alkoholi tarbimise kahjulikku mõju avaldavad teadusuuringud ilmuvad ja neid üldse tehakse. Kui nüüd selle artikli juurde minna, siis tõepoolest, see kokkuvõte on põhjustanud meedias tõsise uudisekünnise ületuse. Seda kajastas nii CNN, BBC kui ka kõik olulised paberkandjal meediaväljaanded. Ka meie Delfi ja isegi ajakiri Tervis Pluss jõudis juba sellest kirjutada. Alustan sellest, et selles uuringus oli palju positiivset, eelkõige, et see võttis kokku üle 500 varasema uuringu, et kaasatud oli peaaegu 200 eri riiki ning näidati, et alkoholi tarvitamine on riigiti erinev, et alkoholi liigtarvitamine põhjustab tõsiseid terviseriske ja isegi kui mõõdukal või väiksel tarbimisel on teatud haiguste vähendamisel kasu (südamehaigused, diabeet ), siis alkoholi tarbimisel suureneb kasvajalistesse haigustesse haigestumine. Kuid uuringus ei kajastatud kõrvalharjumusi, ka ei eristatud alkoholi tüüpe, vaid üheks dringiks peeti 10 g absoluutset alkoholi. Ütlesin seda juba intervjuu alguses, et veinisõbrana ärritab mind veini „ühte patta“ panemine kõigi alkoholidega. See ei ole õige. Veini drink ei ole sama, mis viski, viina või muu kange alkoholi drink. Selles uuringus ei küsitud, kas sa jood veini, õlut, viina, vaid 10 g drink on 10 g drink. See on suur puudus, mis loob juba eos pildi, et andmed ei ole õiged. Jah, me peame jätkuvalt meeles pidama, et mida kangem on vein seda väiksem võib olla drink. Kuid siiski, 12.5% veini puhul on arvestatud üheks jooguks 14 g absoluutset alkoholi (140 ml veini), mida kangemaid veine juuakse, seda suuremaks läheb alkoholi kogus, mis tähendabki seda, et iga päev siiski juua pole soovitav ja 100 g absoluutset alkoholi on peetud jätkuvalt ohutuks paljude väiksemamahulisemate uuringute põhjal. Kõige enam kurvastas mind aga uuringu kokkuvõte meediaväljannete poolt, kus on tõlgendatud ebatäpselt uuringu tulemusi.
#000041