EKRE esimehe Martin Helme sõnul kavatseb EKRE sügisel obstruktsiooniga jätkata ning mingeid järeleandmisi ei tehta. Ta kritiseeris intervjuus ERR-ile teravalt ka ametkondade ettepanekuid, mis tema sõnul viivad Eesti lõpuks jälgimisühiskonda.
#000005
Nädala alguses oli koos riigikogu vanematekogu. Koalitsiooni esindajad tegid opositsioonile ettepaneku, et osa arupärimisi võiks tagasi võtta, osale saaks vastata kirjalikult ja osa eelnõusid võiks ka tagasi võtta. Vastutasuks lubas koalitsioon, et edaspidi mõne seaduse puhul arvestatakse ka opositsiooni ettepanekuid, kuid juba vastuvõetud seadusi muutmiseks uuesti kindlasti ei avata. Milline tuleb EKRE vastus? Teid ei olnud ju kohal?
#000006
Ei olnud kohal, sest selline arutelu on täiesti kasutu ja mõttetu. Kompromissi otsimise koht oli siis, kui riigikogu kevadistungjärgul valitsuse eelnõud erakorraliselt ja meie hinnangul ikkagi selgelt seadust rikkudes läbi suruti.
#000007
Maikuus toimusid vanematekogud, kus tõepoolest oli veel võimalik mingeid omavahelisi järeleandmisi kokku leppida. Nüüd, kui kaheksa seadust on usaldushääletusega vastu võetud, millest mõned on meile kompromissitult vastuvõetamatud, ma räägin eelkõige homoseadusest, siis ei ole enam mingit kompromissi mõtet arutada.
#000008
Seda enam tagasi ei saa võtta, mida nad tegid. Ja mina saatsin vanematekogu liikmetele omapoolse kirja, kus ma ütlesin, et kompromissi võimalus on loomulikult olemas, et seesama homoseadus tuleb tühistada. Siis saab normaalse parlamentaarse elu juurde tagasi tulla.
#000009
See ei käi niimoodi, et nemad saavad oma asjad jõuga läbi surutud ja siis ütlevad, et hakkame nüüd uuesti sõpradeks. Meie ei võta mingeid eelnõusid tagasi ja meie ei kavatse mingiski osas sügisistungjärgul parlamentaarset protsessi kuidagi kergemaks teha. Võib küll juhtuda, et mõned arupärimised, mis on oma päevakajalisuse kaotanud või mis tõepoolest sisu poolest korduvad, need võtame tagasi. Aga põhimõtteliselt mingisuguseid omapoolseid järeleandmisi meil plaanis ei ole.
#000010
Praeguses riigikogus pole opositsioonil tegelikult mitte mingit võimalust kaasa rääkida, koalitsioon ei arvesta ei ühiskondliku arvamusega, ei oma varasemate lubadustega ega ka kehtivate seadustega, kaasa arvatud põhiseadusega. Sellist riigikogu Eestil vaja ei ole. Nii et erakorralised valimised oleks asi, mis minu meelest aitaks seda probleemi lahendada.
#000012
Ma panen siia ritta veel ühe asja: see on siseministeeriumis valmis küpsenud plaan hakata ka bussi- ja laevareisijaid samamoodi registreerima ja kontrollima nagu lennureisijaid. Neid ettepanekuid põhjendatakse Euroopa Liidu määruste või direktiividega. Tõde on natukene keerulisem. Euroopa Liidu määrused ja direktiivid ainult tõukavad tagant täielikku jälgimisühiskonna protsessi.
#000015
Aga see on ka ametnike usinus. Näiteks keskmise kiiruse jälgimine on mitmekihiline teema. Esmalt meile üsna tuimalt valetatakse ja valesid on mitu kihti. Meile öeldakse, et seda tehakse liiklusohutuse pärast.
#000017
Üks põhjus võib olla selles muidugi, et tõepoolest ametnikud on kusagil juba mingisugused arendused või IT-lahendused ära tellinud maksumaksja suure raha eest. Nüüd on vaja see ka siis seadusega vormistada, sest autode liikumisteekonna jälgimine on vastuolus Eesti seadustega. Täpsemalt isikuandmekaitse seadusega. Seda ei tohi teha ei transpordiamet ega politsei, jälgimise jaoks peab olema kohtu luba.
#000019
Sama asja nägime riigikogus politseile ABIS-e ehk suure andmebaasi lubamise arutelul. Tegelikult oli juba tehtud ära riigi tellimusel tohutu suur infotehnoloogiline arendus. Siis avastati, et tegelikult seadus ei luba niimoodi inimesi massiliselt jälgida ja hakati hirmus jõuliselt suruma riigikogus seda seadusesse.
#000020
Eraldi teema on meedia reguleerimine, ka siin ju põhjendatakse seda Euroopa Liiduga. See on ka vale. Euroopa Liit tegelikult meilt sellisel moel seda ei nõua. Aga see on kõikehõlmav osa niinimetatud vihakõnevastases võitluses.
#000022
Vihakõne on ju Eestis seadustes tegelikult juba väga selgelt reguleeritud. Vihakõne on Eestis karistatav. See, millest räägitakse nii selle TTJA kui ka üleüldse siis vihakõne kriminaliseerimise all, on tegelikult meelsuskontroll. Vihakõne paragrahv tuleb siis tavakodanikele ja meediateenuse seadus on siis meediale. See on praegu võrreldav võib-olla sellega, mis toimub Hiinas, kus jooksvalt kontrollitakse, et uudised, arvamussaated, kõik oleks nii-öelda sisu poolest võimul oleva partei ideoloogiaga samal liinil. See on esiteks loomulikult vastuolus Eesti põhiseadusega, mis tagab meile sõnavabaduse, südametunnistusevabaduse, meediavabaduse. Teiseks on see võigas ühiskond ja me ei tohi mitte mingil juhul olla nõus, et me üldse sinna suunas liigume.
#000023
80-ndatel sündinud lihtsalt ei oma isiklikku kogemust, kui kohutavalt rusuv, ahistav ja depressiivne oli see ühiskonnakord. Seal ka ei tohtinud rääkida poliitiliselt ebakorrektseid anekdoote, ei tohtinud kritiseerida ebakompetentseid juhte, politseid ja ametnikke. See oli kõik nõukogudevastane tegevus.
#000025
Seda kogemust noorematel inimestel ei ole ja siia kindlasti tuleb juurde lisada tänapäeva selgelt vasakule ära läinud haridussüsteemi. Praegune haridussüsteem kultiveerib ettekujutust, et on kuskil olemas mingi lubatud ja mittelubatud jutt. Näiteks BLM (Black Lives Matter - toim.) ja rassismivastased teooriad, mida õpetatakse täiesti sirge näoga ülikoolis ja mida korrutatakse väga palju meedias üle. See on tegelikult väga edukalt toiminud ja inimestes on tekkinud ettekujutus sellest, et vabas ühiskonnas tohibki mõistetavalt mingisuguseid seisukohti ja mingisuguseid arvamusi seadusega keelata. Ja tuleb aru saada sellest, et igasugune võim alati üritab maha suruda kriitikat ja üritab tasalülitada opositsiooni.
#000026
Tänase päeva reaalsus on see, et Euroopas on enamasti võimul ennast liberaalideks nimetavad erakonnad, ka Eestis. Nad rõhutavad, et nendele meeldib vaba ühiskond, avatus ja sallivus, mida meile ju ka Kaja Kallas kogu aeg kordab. Aga tegelikult nad töötavad iga päev avatuse ja sallivuse vastu.
#000027
Eelkõige ju töötab masinavärk selle nimel, et ebakompetentsus mitte kunagi välja ei tuleks. Maksumaksja maksab kinni küll külmlaod ja küll muud asjad, aga pärast mitte keegi kunagi süüdi ei ole. Ametnikkonna ringkaitse ja sinna kaasatud poliitikute ringkaitse on lihtsalt nii hästi toimima pandud.
#000029
Mina aga viskan nüüd kivi poliitikute kapsaaeda. Nendel teemadel on poliitikud ise olnud suhteliselt vaiksed viimastel nädalatel. Riigikogu liikmed võiksid selgemalt ja julgemalt oma seisukohti välja öelda. Ma lugesin riigikogu majanduskomisjoni protokolli, kus arutati Euroopa Liidu asjade parandamise algatust. Iseenesest tore algatus, mis võiks vähendada raiskamist. Aga kahjuks pole sellises mahus ellu rakendatav. Samale järeldusele jõudsid ka majanduskomisjoni liikmed, kuid lõpphääletusel ikkagi toetasid seda ebareaalset kava. On see julguse puudus?
#000031
EKRE esindaja oli sellele vastu ka majanduskomisjonis. Ja Euroopa Liidu asjade komisjon pani selle algatuse heakskiitmise pausile korraks. Aga riigikogu on muidugi praegu suvepuhkusel, ametlik termin on sellel istungitevaba aeg. Eks see kevadistungjärk ja valimised on üleüldiselt poliitikud suhteliselt võhmale võtnud. Sügisel näeme nendel teemadel kindlasti arutelu.
#000032
See on muidugi reeglipärane, et kui poliitikud suvel puhkavad, siis ega ametnikud ei puhka ja ametnikud on see nii-öelda püsiriik. See toimib ikka edasi ja veeretab just nimelt oma vastuolulisi või tegelikult ebapopulaarseid asju vaikselt suvel edasi. Ja siis sügisel me tuleme kokku ja avastame, et mingid asjad on juba justkui ära juhtunud.
#000033
Ametnike riik väga täpselt teab, kuidas oma asju tahta. Keskmise kiiruse mõõtmise ettepanek on igipõline asi, seda ma mäletan 13. riigikogu koosseisu ajast. Juba kolm koosseisu tagasi hakati seda nii-öelda müüma poliitikutele ja tookord ilma pikema jututa lükati see tagasi.
#000034
Eelmises riigikogu koosseisus, kui ka meie olime valitsuses, siis jälle ujus see kusagilt välja, et jube vajalik ja kasulik mõte. Kui hakkasid ametnikke pitsitama, kuidas see üldse meie liikluskultuuri puudutab, siis lükati ettepanek uuesti sahtlisse. Nüüd on see jälle tagasi nagu mingi surematu Kaštšei. Kuskil on mingi ametnik või ametnikud, kellel on kas isiklik huvi, ma ei tea, arendajatega on erisuhted loodud, või kellel on mingi ideoloogiline huvi. Lihtsalt lõputult surutakse seda, lootes, et mingi valitsuse ajal see ikka läbi läheb.
#000035
Laekumised näitavad tegelikult väga erinevat pilti. Meil on mõned maksuliigid, mis laekuvad üle, eelkõige tööjõumaksud. Aga meil on mõned maksuliigid, mis laekuvad päris suuresti allapoole prognoosi, eelkõige aktsiisid ja käibemaks. Ja need on väga suured maksuliigid. Ma ei ole maikuu laekumisi vaadanud, aga aprillikuu laekumiste pilt oli küll väga nukker, ja sellegi ülelaekumise tegelik põhjus on ju meil inflatsioon. Meile laekuvad arvud on suured, aga tegelik majanduse seis läheb kolinal alla.
#000039
Iga erakond peab oma sisemised protsessid ise läbi käima ja ma ei tahaks neile kõrvalt nõu anda. Aga selge on see, et Keskerakond on olnud erakond, kellega me oleme ka saanud koos valitsust teha. Mul puudub põhjus soovida neile kuidagi halba käekäiku. Aga kui ma vaatan nüüd seda valikut, mis neil on, siis mõlemad valikud on kehvakesed.
#000044
Kui Mihhail Kõlvartist peaks saama erakonna esimees, siis ükskõik, mis ta räägib, ikkagi muutub see erakond põhimõtteliselt Põhja-Eesti, ütleme siis Tallinna ja Ida-Virumaa erakonnaks. See osa eestikeelsest valijaskonnast, kes neil on, jätkab vähenemist ja suures osas ajapikku liigub meie juurde. Ma ei ütle midagi selle kohta, kas see Keskerakond on siis teistele parteidele kuidagi rohkem või vähem koalitsioonikõlblik. Väärtusküsimustes liigub Kõlvarti juhitud Keskerakond konservatiivsemas suunas, see on selge.
#000045
Tanel Kiige puhul on kõik täpselt vastupidi. Tanel on, nagu ta ka ise ütleb, euroliberaal. Ta toetab kooseluseadust, homoabielusid, rohepööret. Need on asjad, mis on olemas juba Eesti 200, Reformierakonna ja sotsiaaldemokraatide agendas ja peaksid Taneli juhtimisel muutuma Keskerakonna teemadeks. See tähendab teisest otsast valijate kaotust.
#000046
Jüri Ratas on mu meelest olnud kindlasti parem poliitiline kombinaator kui Tanel Kiik. Kui juba Jüri Ratas ei suutnud neid kahte üksteisest üsna erinevat valijagruppi koos hoida, siis Tanel kindlasti ka mitte. Suures plaanis need mõlemad kandidaadid on Keskerakonna tõusule pööramise seisukohalt väga problemaatilised.
#000047
Kalev/Cramo tagamängija lahkus perekondlikel põhjustel klubist
#000052
Endine diplomaat: rootslased süüdistavad vägivallas poliitilist eliiti
#000053
EL-i välisministrid arutavad Kiievis Ukraina abistamist
#000058
Rahvusringhäälingu arendusosakond otsib oma meeskonda frontend arendajat
#000060
Briti teadur: Ukraina suur läbimurre võib tulla alles järgmisel kevadel
#000066
Tippsportlased on mures: Eesti sport võib jääda keskpäraseks
#000069