Karepa ravimtaimeaia perenaine Katrin Luke juhib tÃ¤helepanu, et looduses on alanud salatihooaeg: noored vÃμilille- ja nurmenukulehed, karulaugud, naadid, kortslehed, peagi ka hÃμrgud tillukesed pÃ¤rnalehed â€“ kÃμigist neist saab valmistada suurepÃ¤raseid salateid, mis tervist turgutavad.
#000002
Karulauk, see puhastava toimega lauguline, on paljudele tuttav ja armastatud kevadine suutÃ¤is, mis oma aiast, loodusest vÃμi turult tee meie menÃ1⁄4Ã1⁄4sse leiab. VÃμilille aga teatakse rohkem kui umbrohtu. Katrin Luke Ã1⁄4tleb, et vÃμilill on oma toimeainete poolest kolm korda rikkam kui mistahes salatitaim. â€žKarotinoide on vÃμililles rohkem kui porgandites. Koostises leidub rohkelt A-, K-, B-, C-, E-vitamiine, mineraalidest kaltsiumi, vaske, mangaani, rauda ning lisaks on ta ka diureetilise toimega,â€œ loetles Katrin Luke.
#000003
Tema korjab vÃμilillelehti salatisse varjust. â€žKui nad kasvavad puu varjus, vÃμib suvi lÃ¤bi vÃμtta, ei ole kibedad. Aga kes kibedust kardab, vÃμib vÃμtta rootsu Ã¤ra vÃμi hoida natuke aega soolvees,â€œ soovitas Katrin Luke.
#000004
Ta annab nÃμu ka noppida salatisse nurmenukulehti, mil on puhastav toime, kortslehti ja noort naati. Viimased teevad head liigesehaiguste korral. â€žMida vÃ¤iksem, seda maitsvam, kÃμige parem on selline â€žkolmikvaresejalgâ€œ,â€œ sÃμnastab Katrin Luke noppimise kriteeriumi. Hilisemaid lehti tasub kuivatada, aga esimese salati vÃμi omleti soovitab ta teha just noortest lehtedest.
#000005
Salati tegemine on lihtne: nopitud saak valada Ã1⁄4le meelepÃ¤rase salatikastmega ja riivida peale veidi head kÃμvemat tÃ1⁄4Ã1⁄4pi juustu. Klassikaline kaste koosneb kokku segatud sidrunimahlast, meest ja Ãμlist. Luke soovitab proovida ka sidrunimahla asemel ÃμunÃ¤Ã¤dikat, balsamicot, ebakÃ1⁄4doonia vÃμi alÃμtÅ¡asiirupit ning mee vÃμib asendada ka pruuni suhkruga.
#000007
Kes taimedest Ã¤ra tunneb pÃμldosja, siis tema vÃμrsed ja juured on maikuus suurepÃ¤rased vÃμis praadides. â€žPÃμldosi on rÃ¤niallikas, tasub neerude puhastamiseks, naha juuste, kÃ1⁄4Ã1⁄4nte limaskestade tugevdamiseks seda teha,â€œ soovitab Katrin Luke.
#000010
Katrin Luke selgitab, et noortes kuusevÃμrsetes on sidrunhapet ja eeterlikke Ãμlisid, mis muudavad nad vÃ¤ga maitsvaks. Nendest soovitab ta blenderdada toormoosi, mida sÃ¤ttida lisandiks kohupiimale ja raputada peale ka veidi palmisuhkrut. â€žNoort okast pole vaja keeta, lihtsalt purustada koos suhkru vÃμi meega kÃ¶Ã¶gikombaini vÃμi blendriga peeneks ja sÃ1⁄4Ã1⁄4a tuleb otsekohe pÃ¤rast tegemist,â€œ Ãμpetab ta.
#000011
â€žMaitseks vÃμib panna ka ingverit, pruuni suhkrut vÃμi mett, aga vÃμib ka ainult okstest â€“ seda saab teha igal aastaajal. Kuuseoksad tÃ1⁄4keldada umbes iiesentimeetristeks juppideks, kes soovib, vÃμib ka ainult okkaid panna â€“ valada Ã1⁄4le veega ja blenderi vÃμi saumikseriga purustada minut-paar,â€œ Ãμpetab Katrin Luke.
#000013
Roheliseks muutunud vesi nÃμrutada lÃ¤bi sÃμela ning timmida veega parajaks joogiks. Kui on kangem, on justkui pits tervisejooki, kui lahjendada veega rohkem, on joogipoolis.
#000014
â€žMaitseb vÃ1⁄4rtsikalt. Kes soovib, lisab mett vÃμi suhkrut. VÃμib ka ingverijupi lisada blenderdamise ajal. Selline jook sisaldab klorofÃ1⁄4lli, C-vitamiini, eeterlikku Ãμli, on kasulik hingamisteede haiguste ja viiruste korral. Vanas okkas on mineraale rohkem kui kevadistes vÃμrsetes. Kuumutades paljud ained kaovad, seega on toorjook kasulikum. Seda kasutatakse vÃ¤simuse korral, pÃ¤rast haiguse lÃ¤bipÃμdemist. MÃμni Ã1⁄4tleb, et vereanalÃ1⁄4Ã1⁄4sid on kehvad olnud, aga nÃ¤dal kuuseoksajoogi tarvitamist on verepilti parandanud,â€œ rÃ¤Ã¤gib Luke.
#000015
Kuuseokkajoogiga tehtav kuur kestab 7-10 pÃ¤eva. â€žTal on vaigud sees, tugevad eeterlikud Ãμlid, nii et kellel on neerupuudlikkus, siis ei tohiks liialdada, vaid piirduda vaid Ã1⁄4he tervisejoogiga, aga mitte teha kuuri,â€œ Ã1⁄4tleb Katrin Luke.
#000016
Angervaks hakkab juulis Ãμitsema ja temast saab teha maitsvat ning kasulikku siirupit. Luke Ãμpetab, et Ãμied tuleks Ã1⁄4le valada suhkrusiirupiga ja lisada midagi haput, et kÃ¤Ã¤rima ei lÃ¤heks.
#000021
vÃ¤rvi ja hea maitse. Siirupiga Ã1⁄4levalatud taimed-marjad lastakse Ã1⁄4ks Ã¶Ã¶ seista, siis kurnatakse ja lastakse keema viieks minutiks ja siis pudelisse. Katrin Luke Ã1⁄4tleb, et vÃμib teha ka angervaksast ja marjadest kange tÃμmmise, kurnata ja lisada siis suhkur ja keeta 5-10 minutit. Maitsev jook saab gaseeritud veega ja jÃ¤Ã¤ga suvel palava ilmaga nautimiseks, talvel on hea sellega liigesevalu korral kuure teha.
#000023
Suvel kasvavad nÃμgesed, pÃμdrakanepi, pune ja maitsetaimed, aga ka lehtkapsa, lehtpeedi ja peedilehed soovitab Karepa ravimtaimeaia perenaine Ã¤ra kuivatada ning valmistada neist rohejahu. Selleks tuleb kuivatud taimed peenestada ja lÃ¤bi sÃμeluda. Tulemuseks ongi rohejahu, mida on hea panna karaski-, pannkoogi-, leiva-, muffinitaigna ja smuutide sisse, aga ka rukkikamaga keefiri vÃμi peti sisse.
#000025
Kel tÃμsisem huvi taimedest saadava tervise kohta, neil soovitab Luke lugeda soomlanna Sinikka Piippo raamatuid, millest paljud on ka eesti keelde tÃμlgitud. Ta ise on kirjutanud â€žTervendava kokaraamatuâ€œ ja â€žEesti vÃ¤ikese ravimtaimeraamatuâ€œ, retsepte leiab ka Karepa Ravimtaimeaia kodulehelt.
#000028