Turundus. Toimus konverents pärimuskultuuri turismitoote disainimisest
#000005
Turismiasjalised Eestist ja välismaal kogunesid 9.-10.12.2010 Tallinnasse konverentsile „Turism, haridus ja pärimuskultuur: ühendussilla loomine“. Konverents otsis koostöös välisekspertidega võimalusi, kuidas sihtkohale unikaalse ehk kultuuriressursile tuginevat toodet kavandada, arendada ja turundada.
#000006
Välisettekanded tulid Suurbritanniast, Rootsist, Lätist ja Soomest. Konverentsil esinesid ka turismiõppijad üle Eesti, kes pakkusid oma ettekannetes välja uudseid ja atraktiivseid sõnumeid kasutades Eesti pärimuskultuuri ainest.
#000007
Intervjuu hinnatud pedagoogi, pr. Sirje Rekkor`iga
#000013
Sageli olen kuulnud armsaid kolleege – pedagooge ütlemas, et mul on hea konspekt, asi siis sellest käsikiri vormida ja õpik välja anda ära ei ole. Eks olen ise ka kauges minevikus umbes sellest alustanud. Konspektist õpikuni on tõesti väga-väga pikk tee. Nüüd, olles juba kaheksa õpiku koostaja ja autor, oskan öelda, et ühe õpiku „sünnitamine“ on väga pikk, töömahukas, rõõmusid ja valu kätkev protsess. Didaktiline ja metoodiline külg on loomulikult äärmiselt oluline. Valus on olnud vaadata „Agu Sihvka tüüpi“ jutustavaid õpikuteks nimetatud raamatuid. Ma saan suurepäraselt aru, et nende autorid on oma tööd teinud oma parima teadmise ja oskuse juures ja kinldasti selle käigus palju arenenud ja hulga kogemuste võrra rikkamad. Õppija ja õpetaja seisukohast sellistest õpikutest väga suurt abi ehk pole. Minu kogemust mööda on oluline nii õpiku kontseptsioon ja sturktuur kui ka materjali struktureeritus, eesmärgistamine, näitlikustamine, õppeülesanded informatsiooni mõistmiseks, kinnistamiseks, harjutamiseks, analüüsimiseks, hindamiseks, loovuse ja kriitilise mõtelmise arendamiseks jne. Ja sedagi kogevad kallid kolleegid, kes õpiku koostamise tee jalge alla võtavad, mida tähendab töö sõnastusega, koostöö toimetusega, fotograafi, kunstniku, kujundaja, keeletoimetaja, küljendajaga, ka kaasautoritega. Loomulikult, kui tegu ühisloominguga. Mida tähendab kordi ja kordi teksti uuesti üle lugemine, illustratsioonide valimine ja tekstis paikasättimine. Ja seda, milline ärevus on siis, kui asi ilmunud ja asjalistele kasutamiseks ja kritiseerimiseks. Ja siis veel see asi, et teed oma asja tänase tarkuse juures, aga seda kasutatakse mõnikord isegi 10 ja rohkem aastaid ning vahepeal on elu edasi läinud ja ise ning teisedki targemaks saanud. Kas sellega peab toime tulema. Raamat jääb elama oma elu ja autor peab suutma sellega leppida.
#000019
Hoopis teistlaadne kogemus on e-õppematerjalide loomine ja nende autoriks olemine. Seegi on ääretult põnev! Eriti, kui on suurepärased tiimikaaslased, kellega koostöös tekib sünergia. Arvan, et võin nüüd, olles tänaseks juba ligi 40 e-kursuse ja õpiobjekti koostaja, ses osas ka kogemusi jagada. Didaktika ja metoodika on siingi äärmiselt olulised, aga kui palju rohkem tehnilisi võimalusi võrreldes paberkandjaga! Interaktiivsus annab õppematerjalile tohutult palju lisaväärtust. Praegugi koostan oma ülikooli (Tallinna Ülikooli) ajaloos esimest e-kursust tuliuues õpikeskkonnas, mille nimeks eCampus ja mis toimib õpikogukonanna ehk on avatud õpikeskkond – väga põnev ettevõtmine! Jah, e-õppematerjalide puhul on see on nii küll, et võid igal ajal oma õpiobjekti sisse logida ja seda edasi arendada või e-kursusel materjale uuendada. Seega asi paindlikum. Aga kehtib sama, sinu asjad elavad omaenda elu ja sa pead nendega pidevalt tegelema, uuendama, mitetöötavad lingid töötavate vastu vahetama jne jne. Ja loomulikult tähendab iga e-kursuse kasutamine uue õpperühmaga selle uuesti üles ladumist, kohandamist, täiendamist jne jne.
#000021
Täiesti teiselaadne küsimus: tänapäeva koolijuht on kes? Kas innukas eestvedaja või võimekas administraator? Mõlemat?
#000022
Ideaalis muidugi mõlemat. Aga ilma esimese rollita ei saa kuidagi. Kui keegi teine juba eest veab ja tegelik liider on, on aeg postisioon temale loovutada. Administreerimise poole pealt aitab tõhusa meekonna moodustamine. Minu arvates on praegused kutseõppeasutuste direktorid suuremalt jaolt põhiosas majandusjuhatajad, sest paljudel kulub suur osa tööajast hangetele, ehitusjärelvalvele ja muule, mis „kõva poole“ uuendamisega seotud. Ja kahjuks tuleb olla ka see ebapopulaarne inimene, kes eelarvekärped ellu viib ja nende eest oma kolleegide ees vastust annab. Mul on sellest tõsiselt kahju, sest minu arvates kulutab see meie tänaseid tublisid direktoreid liialt, selle asemel peaks neil olema võimalus kaugemale ette vaadata ja strateegilise planeerimisega tegeleda.
#000023
Eesti Hotelli ja Restorani Personali Agentuur
#000039