Energia. Energia muunduvus ja jäävus
#000000
Igapäevaelus kasutame sõna „energia“ väga erinevas tähenduses. Energiat kulub näiteks käimiseks, jooksmiseks ja mõtlemiseks. Energiat saame me toiduga, positiivsete emotsioonidega.
#000001
Kui kehal on energiat, siis on ta võimeline tööd tegema. ​Tööd tehakse siis, kui liigutatakse keha jõuga. ​Energia on ka füüsikaline suurus.
#000002
Energiat mõõdetakse töö kaudu. Energia on sama suur kui suurim töö, mida keha või kehad on võimelised tegema. ​Kuna tööd tehakse energia arvel, siis on ka energia ühik džaul (J). Kui me teeme kapi paigast liigutamiseks mehaanilist tööd 10 džauli, siis me kulutame selleks energiat ka 10 džauli.
#000003
Kõikidel liikuvatel kehadel on energiat. Energiat saab salvestada. Selleks tuleb keha panna liikuma. ​Näiteks pogo (vedruga hüppemasin) vedru venitamisel ja kokku surumisel koguneb energia vedrusse. ​Teivashüppes salvestub teiba paindumisel sellesse energia. ​Benji-hüppes salvestub energia nööri edasi-tagasi venimisel ja kokkutõmbel. ​Sama toimub ka ragulka kummi venitamisel.
#000004
1. Uuri, kuidas sõltub pendli võnke-periood nööri pikkusest. Märgi õige vastus.
#000005
Pendel liigub kiiremini pikemalühema nööri puhul.
#000006
3. Uuri, kas pendli võnkumise sagedus sõltub sellest, kui kaugele pendel tasakaalu-asendist viia.
#000009
Kui pendel on tasakaalu-asendist kaugemale viidud, liigub pendel kiireminiaeglasemalt.
#000010
1. Pendel liigub kiiremini pikemalühema nööri puhul.
#000011
Pendli liikumist takistab õhk. ​Osa pendli liikumise energiast kulub õhutakistuse ületamisele. Sellega seoses mehaaniline energia väheneb. ​Järelikult väheneb ka võnkumise ulatus ehk amplituud ja mõne aja pärast jääb pendel seisma.
#000016
Energia mõistet kasutatakse igasuguse nähtuse seletamiseks ja iseloomustamiseks. Energiaga seletatakse loodusnähtusi, taimede kasvamist, toa valgustamist elektriga, masinate töötamist, toidu soojendamist jm.
#000017
Masinad teevad tööd, kui nad muudavad energiat ühest liigist teise. Näiteks elektri-ventilaator teeb tööd, ta muudab elektri-energia õhu liikumise mehaaniliseks energiaks.
#000018
Energia võib meie ümber esineda mitmel kujul.
#000019
Mehaaniline energia – kehade liikumisest ja vastastikusest asendist põhjustatud energia.
#000020
Soojusenergia – väikeste aine-osakeste aatomite ja molekulide liikumise energia. ​Mida kuumem on keha, seda kiiremini liiguvad selles aineosakesed. Seda rohkem on selles kehas ka soojusenergiat.
#000021
Valgusenergia – valguse edasikandumise energia.
#000022
Elektrienergia – elektri-laengut omavate aineosakeste vastastikuse mõjutamise energia.
#000023
Tuumaenergia – aatomi-tuumade ühinemine, mille tulemusena vabaneb soojus.
#000024
Auto sõidab: Auto pidurdab: Pidurdamise tagajärjel auto piduriklotsid ja piduri-kettad soojenevad: TuumaenergiaSoojusenergiaMehaaniline energiaValgusenergiaElektrienergia
#000025
Energia võib ühelt objektilt teisele üle kanduda või ühest liigist teise üle minna.
#000026
Energia muundumist mõõdetakse töö abil.
#000027
Alati kehtib põhimõte, et energiat ei teki juurde ega kao ka ära.​Energia ainult muundub ühest liigist teise. See on energia jäävuse seadus. See tähendab, et energia tervikuna jääb samaks. Kui energia ühes osas kasvab, siis teises osas peab see samal ajal kahanema.
#000028
Teenust osutab Star Cloud OÜ
#000029