Hostad on kaunid ja pikaealised, vähenõudlikud püsililled. Nad sobivad nii istutusalade kui veesilmade ääristajateks. Sobivad kasvatada nii üksikult kui rühmadena. Lisaks dekoratiivsele lehestikule pakuvad nad ka graatsilist õieilu. Boonuseks mõnedel sortidel lõhnavad õied.Parim kasvukoht neile on pisut varjuline, puude või põõsaste varjus. Päikeseline, kuiv ja lahja pinnasega kasvukoht neile ei sobi. Päikese käes saavad lehed päikesepõletuse, mis tekitab lehtedele inetuid pruune laike. Tegelikult sõltub õige kasvukoha valik konkreetsest sordist. Hall lehestikuga hostad eelistavad rohkem varju, kollase lehega hostad vajavad värvumiseks päikest. Niiskemat ja huumusrikast kasvupinnast armastavad nad kõik. Põuaga oleks soovitav taimi kasta.Kuna hostad on kevadel hilised tärkajad, siis on soovitav kasvatada neid kõrvuti kevadiste sibullilledega. Hostade lehestik katab õitsenud sibulike kuivanud lehed.Ei tasu unustada, et ka teod armastavad hostasid. Ka nemad teevad oma valiku – kõik sordid neile ei maitse.Hostasid saab paljundada puhma jagamise teel mai lõpus – juuni alguses.
#000001
Kääbushosta – Hosta minorî 10-20cm ⇔20-30cmKitsad tumerohelised lehed. Hea pinnakatja.Lillad õied juulis-augustis.
#000003
Hosta ‘Sum and Substance’ – Hosta ‘Sum and Substance’Î 100-120cmÜks suurimatest hostadest maailmas. Eriti suured, kollased krobelised lehed. Saab hakkama ka päikese käes. Teod teda eriti ei armasta.
#000007