Ehitus ja uuendaminePingesüsteemi vahetusElektritööde järelevalveElektritööde tellimus
Mis on elektripaigaldise käit?Elektripaigaldise auditKontrollmõõtmisedElektrikäidu hinnapäring
Automaatse tulekahjusignalisatsiooni (ATS) süsteemidSuitsueemaldussüsteemi hooldusteenuse kirjeldusHinnapäring – tuleohutus
#000000
Ehitus ja uuendaminePingesüsteemi vahetusElektritööde järelevalveElektritööde tellimus
Mis on elektripaigaldise käit?Elektripaigaldise auditKontrollmõõtmisedElektrikäidu hinnapäring
#000001
Ehitus ja uuendaminePingesüsteemi vahetusElektritööde järelevalveElektritööde tellimus
#000002
Mis on elektripaigaldise käit?Elektripaigaldise auditKontrollmõõtmisedElektrikäidu hinnapäring
#000003
Automaatse tulekahjusignalisatsiooni (ATS) süsteemidSuitsueemaldussüsteemi hooldusteenuse kirjeldusHinnapäring – tuleohutus
#000004
Aasta päikesepaneelidega – oli küll hea otsus
#000005
Artikkel ilmunud Äripäeva veebis 12.02.2022
#000006
Peep Abel, kelle kodu sai veidi rohkem kui aasta tagasi päikesepaneelid, analüüsib hulga näidete, arvude ja jooniste najal, kui palju neist mullu tulu oli ning millisena paistab tulevik. Lisaks muule saab teada, miks ei maksa vigastustega riskides katusele ronida, et paneele lumest puhastada.
#000007
Hakkasin plaanima kodumaja katusele päikesepaneelide paigaldamist mõne aasta eest. Lugesin artikleid, kus hinnati paneelide kasu ja tasuvust. Hinnanguid oli mitmesuguseid, tasuvusajaks pakuti 5-15 aastat. Prognoositi nii elektri kallinemist kui ka odavnemist.
#000009
Maja aastane elektrikulu oli seni olnud ligikaudu 18 000 kWh. Sellest põhiosa, ligikaudu 14 000 kWh võtab maasoojuspump, mis hoolitseb kütte ja sooja vee eest. Soojuspump on majas aastast 2013, see on häälestatud töötama ökonoomselt.
#000010
Aasta elektrikulu koos võrgutasu ning muude tasude ja maksudega oli näiteks 2020. aastal 1820 eurot. Talvel küündis elektrikulu üle 200 euro kuus, suvel oli see väiksem.
#000011
Hinnates päikesepaneelide pakkumisi, tundus mõistlik paigaldada need maja edelapoolsele katuseküljele. See külg on päikesele avatud, puud ega muud objektid seda ei varjuta.
#000012
Katusele mahtus 29 päikesepaneeli koguvõimsusega 10,44 kW. Kuna kõrval kasvav puu jääb hommikupäikesele veidi ette, said paneelid ühendatud mitme kontuurina, nii et ühe osa peale vari ei langeks ja see saaks ka osalise varju korral elektrit toota.
#000013
Katuse kalle on ligikaudu 15 kraadi. Päikesepaneelid asuvad katusel kompaktsel raamil. Kuigi paneelide paigaldamine suurema nurga, näiteks 30 alla, oleks andnud ligikaudu 5% suurema tootlikkuse, ei hakanud ma selle jaoks keerukamat konstruktsiooni tellima.
#000014
Võrguettevõttelt sain kinnituse, et olemasolev elektriühendus peab koormusele vastu.
#000015
Jaama maksumus pidi tulema suurusjärgus 10 000 eurot, aastatoodanguks võis prognoosida ligikaudu 10 000 kWh energiat, mis kataks poole elektrikulust ja hoiaks aastas kokku 1000 eurot, tasudes ennast ära 10 aastaga.
#000016
Saldeerimine – mis ja kuidas
#000017
Päikesejaama ühendamisel elektrivõrguga on lihtne põhimõte: päikeseelektrit kasutan niipalju, kui endal vaja läheb. Mis üle jääb, selle müün elektritootjana maha, mis puudu tuleb, selle ostan lisaks.
#000018
Kuna päike paistab põhiliselt suvel, elektrit kulub aga rohkem talvel, siis suvel saan elektrit suhteliselt palju müüa, talvel aga osta. Võrgutasu maksab ostja, seega pean maksma ainult selle elektri eest, mida ma ostan.
#000019
2020. aasta lõpuni sai taotleda ka taastuvenergia toetust, mis on 5,37 senti müüdud kWh päikeseelektri eest toetusperioodi pikkusega 12 aastat. Tasub märkida, et seda toetust saab saldeeritud energia eest.
#000020
Saldeerimine tähendab, et kui sama tunni jooksul elektrit nii ostetakse kui müüakse, siis tasu saab müüdud ja ostetud koguste vahe eest. Selline olukord tekib näiteks siis, kui vahepeal on pilvine ja siis jälle päike paistab ja samal ajal toimub elektritarbimine. Eelmise aasta kogemus näitas, et müüdud energia kogusest oli saldeeritud 92% ja selle koguse eest maksti ka toetust, mis on päris hästi.
#000021
Nii saigi tellitud ja paigaldatud päikesejaam, mis sisaldas paneele ja inverterit, sõlmitud lepingud elektrimüüja ja võrguettevõttega, samuti taastuvenergia toetuse leping.
#000022
Elektri ostu- ja müügi jaoks küsisin börsihinnaga elektri pakkumisi. Pakkumised erinesid marginaali poolest, mis ostu korral hinnale liidetakse, müügi korral aga lahutatakse. Kuna senine elektrimüüja pakkumine ei olnud soodsam, vahetasingi pakkujat, kusjuures senine müüja „ärkas“ siis, kui olin soovi avaldunud tema teenustest loobuda ja teatas, et võib ka soodsamat marginaali pakkuda. Aga siis oli juba kõik otsustatud.
#000023
Lisaks valisin veel ostuks rohelise energia, mille marginaal oli veidi kõrgem. Aastase tarbimise koguse pealt tuli marginaali hinnavahe kokku 8 eurot.
#000024
2020. aasta lõpuks sai päikesejaam tööle. Jaama ehituse kogukuluks tuli 9424 eurot koos liitumistasuga.
#000025
Eesmärgist palju puudu ei jäänud
#000026
Järgnev aasta andis ülevaate, kuidas selline süsteem tegelikult toimib.
#000027
Jaanuar ja veebruar olid külmad ja elektrikulu suur. Enamiku jaanuarist oli katusel paneelide peale sadanud ka korralik lumevaip ning elektrit paneelidest ei tulnud. Veebruaris oli lumi katuselt ja paneelidelt maha tulnud, aga ka päikest ei olnud nii palju, et arvestatavast elektritoodangust rääkida.
#000028
Alles märtsis, kui ilmad kevadiseks läksid, hakkas paneelidest elektrit korralikult tulema. Mais kattis päikeseelektri tootmine juba kuu tarbimise. Suvekuudel päike säras, päikesejaam tootis elektrit väga hästi, langes septembriks jälle tarbimise tasemele ja vähenes edasi iga kuuga.
#000029
Diagrammil on toodud elektrienergia tootmine ja tarbimine igal kuul. Lisaks on võrdluseks halli tulbana näha keskmine kuutarbimine aastatel 2013 kuni 2020. Nagu näha, on aastate lõikes tarbimine suhteliselt sarnane. Suuremad erinevused on seletatavad ilmale vastavast erinevast küttevajadusest.
#000030
Kogu elektritarbimine oli eelmisel aastal 18 867 kWh, päikesejaama toodang aga 8 197 kWh. Loodetud tulemustest (10 000 kWh ja pool kogu tarbimisest) palju puudu ei jäänud.
#000031
Las see lumi olla ja muud järeldused
#000033
Kuna kõik tootmise, ostu-müügi ja hinnaandmed on tunnikaupa kättesaadavad, siis väikese andmetöötluse tulemusena sai näha paljugi huvitavat ja teha ka mitmeid järeldusi.
#000034
Kinnipüütud päikeseenergia erineb aastaaegade lõikes tohutult. Märtsikuus toodab jaam sama palju energiat, kui oktoobrist veebruarini kokku. Juunis ja juulis on tootmine kõige suurem, augusti toodang jääb aga alla nii maile kui aprillile.
#000035
Pole vaja muretseda, et lumi on paneelide peal, elektrit ei tule ja katusele on keeruline paneele puhastama minna. Näiteks käesoleva aasta jaanuaris oli lund vähe ja päikest suhteliselt palju, aga kogutoodang oli ikka alla 40 kWh, mis isegi praeguste kõrgete hindade korral andis kogutuluks 9 eurot. Paneelidel võib rahulikult lasta lume all olla ja mitte näha vaeva nende puhastamisega, riskides paneelide või enda vigastamisega. Õige hooaeg algab ikka kevadel, kui päike kõrgel ja lumi läinud.
#000036
Juunis ja juulis on praktiliselt iga päev ööpäeva jooksul ainult 5 öötundi, kus üldse elektrit ei toodeta. Päeva ajal on tihti tunde, mille toodang on 6, 7 või isegi 8 kWh. Viimasel juhul päike lõõmab, andes pidevalt 8 kW elektrienergiat.
#000037
Maksimaalne ööpäevane toodang 70 kilovatt-tundi oli 30. mail. 60 päeval, mis olid vahemikus 9. aprillist kuni 6. augustini, tootis päikesejaam energiat ööpäeva jooksul üle 50 kWh. Samas ka päikseliste päevade osal ajast on toimunud väikeses koguses elektri ost võrgust. Selline kahes suunas elektri liikumine vastavalt vajadusele on igapäevaseks kasutamiseks väga mugav.
#000038
Nagu järgnevalt diagrammilt näha, siis enamiku ajast jaam elektrit ei tooda, tootmise ajast ligikaudu pool on võimsus alla 1 kW. Peaaegu neljandiku kogu ajast, keskmiselt 5,5 tundi ööpäevas on päikeseelektri tootmisvõimsus üle 1 kW.
#000039
Maksimaalne tootmisvõimsus oli 9,9 kW, nii et nimivõimsus on ka peaaegu saavutatud. Kogu aasta kestel tootis jaam elektrit nimivõimsuse lähedal üle 9 kW kokku 4 tunni jooksul.
#000040
Päikeseelektrist saadavat tulu saab mitmel viisil:
#000042
Elektrienergia müük börsihinnaga. Kui võrrelda elektri ostmist ja müümist, siis tuleb isegi sama koguse sama hinnaga elektri ostmisel maksta rohkem, kui selle müümisel saab. Esiteks mängib siin elektriettevõtte kasuks marginaal, mis ühel juhul hinnale liidetakse, teisel juhul lahutatakse (see marginaal pole küll suur), teiseks tuleb tasuda ostmisel ka võrgutasu koos maksudega, kolmandaks lisandub ostul ka käibemaks, müümisel eraisik aga seda ei saa.Taastuvenergia toetus. Nagu mainitud, siis selle saamiseks lepinguid niisugusel viisil nagu enne 2021. aastat enam ei sõlmita.Oma tarbeks kasutatud elektrienergia. Selle tulu saab lihtsalt teada, arvestades, mis tasu oleks tulnud selle kasutamiseks koos võrgutasude ja maksudega maksta, kui päikesejaama poleks olnud.
#000043
Järgneval diagrammil on näha, kuidas saadud tulu aasta jooksul jagunes:
#000044
Nagu näha, oli juunis ja juulis tulu üle 200 euro ning aprillis, mais, augustis ja septembris üle 100 euro. Aasta kogutulu oli 1085 eurot.
#000046
Kui aasta jooksul saadud erineval teel tulnud tulude suurust võrrelda, selgub, et elektrienergia müük on toonud sisse veidi rohkem kui taastuvenergia toetus ja omatarbeks tarbitud elekter:
#000047
Võrreldes kuude tootmist ja tulu, siis võib märgata, et ehkki augustis ja septembris oli elektrienergia tootmine väiksem kui märtsis, aprillis ja mais, siis tulu on pigem suurem. Põhjuseks on kasvanud elektri hind, mis hakkas juunis tõusma ja oli sügiseks juba kaks korda kõrgem kui maikuus.
#000049
Järgneval diagrammil on müüdud elektrienergia keskmine hind kuude lõikes. Kui veel maikuus oli see 5 senti, siis sügiskuudel enam alla 10 sendi kilovatt-tunni eest see ei langenud.
#000051
Esimesel aastal tõi päikesejaam sisse 1085 eurot ehk ühe üheksandiku selle valmimisele kulunud väljaminekust, andes nii prognoositavaks tasuvusajaks üheksa aastat. Kuid praegu on elektri hind kõrgemal tasemel kui aasta tagasi ning selle trendi jätkudes suureneb ka päikeseelektri saadav tulu ja lüheneb tasuvusaeg.
#000053
Elektri hinnatõusu ei saa siiski heaks uudiseks pidada. Kui aastal 2020 tuli majapidamise elektri eest koos võrgu- ja kõigi muude tasudega maksta kokku 1820 eurot, siis 2021. aastal pärast kõigi tulude ja kulude kokkuarvamist jäi rahakott kõhnemaks 2123 euro jagu. Tõsi küll, tarbimine oli ka veidi suurem. Seega neelasid põhimõtteliselt kogu päikeseenergiast saadud tulu oluliselt suuremad aasta viimaste kuude arved.
#000054
Järgmisel diagrammil on toodud päikesejaama prognoositav tulu erinevate keskmiste elektrihindade korral. Esimene tulp näitab eelmise aasta tegelikke tulusid. Keskmine elektri müügihind oli 2021. aastal 0,8 senti kilovatt-tunni eest.
#000055
Toodetava energia kogus sõltub eelkõige ilmast. Diagrammi elektrienergia koguste aluseks on reaalne tootmine 2021. aastal. Aastad pole vennad – kui päike paistab rohkem, elektritoodang suureneb, kui vähem, siis väheneb.
#000056
Oma tarbeks toodetud elektri tasuvuse hinnang pole päris täpne. Selleks kuluva elektri hind on arvestatud sama mis müüdud elektril, ent tegelikult võib see erineda. Oma tarbeks toodetud elektri korral on tulude hulka arvestatud ka kokkuhoid võrgutasudelt, mille maksumus sõltub kehtestatud toetusmeetmetest.
#000057
Diagrammil on märgitud tulu nii koos taastuvenergia toetusega kui ilma selleta. Viimane näitaja võiks huvitada neid, kes on päikesejaama praegu rajamas. Kui nüüd ehitada samasugune päikeseelektrijaam, nagu artiklis kirjeldatud, ning kui elektrihind jääks praeguse taseme juurde 12 senti kWh eest, siis annaks see jaam prognoosi kohaselt samadel tingimustel sama ilmaga aasta jooksul ligikaudu 1061 eurot tulu.
#000058
Eraldi tasuks vaadelda ka võimalust ühendada süsteemiga salvestusseade, mis võimaldaks paistva päikese ajal salvestada päikeseenergiat akudesse ja kasutada seda hiljem. Selliseid salvesteid pakutakse ka jaamade ehitajate poolt, hind koos paigaldusega on suurusjärgus 4000 eurot ühe 5 kWh mahtuvusega salvesti eest.
#000060
Salvestatav 5 kWh on energia, mis kulub ära ühe õhtuga. Salvestusseadme abil on võimalik päikselise päeva korral aku täis laadida ja seda õhtul kasutada. Elektritarbimine jääks kokkuvõtteks samaks, salvestatud energia kasutamine annab, et samas mahus energiat ei peaks müüma ja pärast elektrivõrgust tagasi ostma. Väike võit tuleb elektrimüüja marginaalilt ning ostul makstavalt käibemaksult. Põhiline kokkuhoid on eelkõige võrgutasudelt.
#000061
Elektri hindade pealt hinnavõitu eriti loota ei ole, kuna tavaliselt on elekter päeval, kui seda salvestatakse, kallim kui õhtul ja öösel, kui seda kulutatakse. Lisatulu võiks veel tuua nutika salvestuslahenduse kasutamine, mis salvestaks elektrit siis, kui hind on odavam ja tarbiks siis, kui see on kallim. Edaspidi võiks selliseid võimalusi analüüsida.
#000062
Salvestusseadme mõju hindamiseks kasutasin aasta jooksul kogutud andmeid ja mängisin tabelis läbi stsenaariumi „mis toimuks siis, kui süsteemis oleks salvestusseade“. Selgus, et aasta jooksul oleks jäänud võrgus edasi-tagasi liigutamata 1587 kWh elektrienergiat. Hinnavõit sellelt koguselt oleks tulnud 169 (mida ei pidanud ostma) miinus 131 eurot (mida ei saanud müüa). Võrgutasude kokkuhoiult oleks lisandunud kasu 97 eurot. Kuna saamata oleks jäänud ka 58 eurot taastuvenergia toetust, oleks kogu mõju jäänud kokkuvõttes 77 euroga plussi.
#000063
Võrreldes salvestusseadme hinnaga on saadav rahaline tulu väga väike ja seda seadet tasa ei teeni. Palju parem poleks olukord ka siis, kui taastuvenergia toetus tulu ei mõjutaks.
#000065
Kui tulevad mingid odavamad või suurema mahtuvusega elektrienergia salvestamise tehnoloogiad või nutikad vahendid elektri kasutamise reguleerimiseks vastavalt börsihindadele, võib nende tasuvust uuesti hinnata.
#000066
Päikesejaama rajamist saab pidada heaks otsuseks, mis aitab suurenenud kuludega toime tulla. Mida kallim on elekter, seda rohkem jaamast abi on.
#000067
Loodetavasti on sellise kogemuse ülevaade abiks ka neile, kes praegu päikesejaama rajamist kaaluvad. Otse ei saa neid kogemusi üle võtta, konkreetsel juhul on kirjeldatud ikkagi üht konkreetset üsna suure tarbimisega kodu juhtu. Praegu selles näites toodud taastuvenergia toetusmeedet enam taotleda ei saa, tulemas on aga uued.
#000068
Nagu näha, võiks ühe 10 kWh päikeseelektrijaama toodav tulu aastas meie tingimustes 1000 euro kanti jääda. Vastavalt eelmisel joonisele 7 tekiks selles suurusjärgus tulu, kui elektri hind jääks praeguse taseme juurde 12 senti kWh eest, päike paistaks sama palju kui eelmisel aastal ning jaam ja tarbimine oleksid ka sarnased, nagu selle artikli aluseks oleval süsteemil.
#000069
Aktsiaselts TERA sai 18.12 2021 30 aastaseks ja tähistab juubelit. Täname kõiki kliente ja partnereid õnnitluste eest! Eraldi sooviksime välja tuua meie ühe hea tarnija Onninen AS õnnitlust järgneva foto materjaliga. Üle antud tänukiri koos 300 rublaga läheb meie kontoris Laki 19, Tallinn kindlasti aukohale ja jääb toob kindlasti meie edasistes tegemistes õnne.
#000070
“” TERA AS asutati 18. detsembril 1991. a Vormistamine käis organiseeritult, registreerimise eest küsiti 200 rubla, pangaarve avamise eest veel 100 ja võiski tegevust alustada.””
#000071
Meie elektritööde, päikeseelektrijaamade ja ATS tööde asjaajamine vastab asjakohastele standarditele. Oleme juba 15 aastat teostanud töid järgides juhtimissüsteemisertifikaati ning endale teadaolevalt ka ainus ettevõte Eestis kellele on omistatud antud sertifikaat päikeseelektrijaamade valdkonnas.
#000073
Projekteerimisel on elektrikaablite ja -kaitsmete valikul väga oluline seadmete omavaheline sobivus. Tihti paigaldatakse väikse ristlõikega kaablit suure automaatkaitselüliti alla (nt XPJ 3G1,5 kaabel C1x20A kaitsmega). Valed kombinatsioonid võivad kaasa tuua selle, et suure tarbimise korral võib kaitse mitte rakenduda ning kaablite ühenduskohad kuumenevad üle lubatud piiri või koguni tekib tulekahju.
#000074
Selle vältimiseks on kaks järgnevat tabelit aitamaks lihtsustada toodete valikut:
#000075
NB: Väärtused on ligikaudsed, täpsemate väärtuste arvutamiseks tuleb arvestada ka kaabli pikkuse ning toiteliini summarse kaugusega alajaamast (tulenevalt pingelangust). Samuti tuleb jälgida konkreetse kaabli tootelehte.
#000076
Päikeseenergiat on inimtegevuse tarbeks muundatud juba sadu aastaid. Aastal 1767. leiutas Šveitsi teadlane Horace-Benedict de Saussure esimese päikesekollektori, mis soojendas isoleeritud ahju 110 kraadini kasutades kolme klaasist kihti. Fotogalvaanilise (ingl photovoltaic) efekti avastas 1839. aastal prantsuse teadlane Edmond Becquerel, kes leidis, et kahe elektroodi asetamisel elektrolüüti ning jättes neid valguse kätte, tekib elektrivool. Esimese fotogalvaanilise elemendi konstrueeris 1883. aastal ameeriklane Charles Fritts, kes kasutas pooljuht-metallina seleeni ning üliõhukesi kullakihte, millega saavutas seade vaid 0,5% efektiivsuse. Efektiivsuse all mõeldakse fotoelemendi võimet muuta pinnale jõudev päikesekiirguse energia hulk elektrienergiaks.
#000077
Aastal 1905 avaldas saksa füüsikateoreetik Albert Einstein tulemused fotoelektrilise efekti olemusest, mille eest sai ta ka 1921. aastal Nobeli füüsikapreemia. Eksperimentaalselt tõestas seda ameeriklane Robert Millikan 1916. aastal. 1940. aastal avastas USA uurimisinstituudi Bell Laboratories füüsik Russel Ohl räni pn-siirde, mis on pooljuhtdioodide ja bipolaartransistorite põhiomadusi ning 1946. aastal patenteeris R. Ohl moodsa räni kasutava päikesepatarei. Aastaks 1954 täiustasid Bell Laboratories ́e füüsikud räni baasil töötavat fotogalvaanilist elementi nii palju, et saavutati 6% efektiivsus. Seda võib pidada ka esimeseks praktiliseks päikeseenergiast elektrit tootvaks seadmeks.
#000078
Pidev päikesepaneelide efektiivsuse täiustamine muutis päikesepaneele üha atraktiivsemaks investeeringuks, mis viis selleni, et neid hakati suuremates kogustes tootma ning seetõttu ühikmaksumuse alanes ning see omakorda põhjustas suuremat nõudlust. See protsess, kus toimub pidevalt positiivse tagasimõjuga tsükkel, on viinud selleni, et installeeritud päikesepaneelide arv on viimastel aastatel hakanud eksponentsiaalselt tõusma: kui 2000. aastaks oli maailmas installeeritud 1 GW võimsuses päikesepaneele, siis 2013. aasta esimeses pooles ületati 100 GW tähis ning 2012. aastal toodeti päikeseenergiast kokku 35 GWh elektrienergiat, mis moodustas kogu maailma elektritootmisest 0,5%. Päikesepaneelide paigaldamise esirinnas maailmas on Saksamaa, Jaapan ja Itaalia. Viimastel aastates on kõige suuremateks päikesepaneelide paigaldajaks saanud Hiina ja India. Aasta 2016 lõpul ületati maailmas paigaldatud päikesepaneelide 300 GW koguse piiri.
#000080
Päikesepaneelide hinnad on aastakümnete jooksul pidevalt langenud vastavalt sellele, kui palju on maailmas summaarselt neid installeeritud (Joonis 2.). Alates aastast 1976 on päikesepaneelide moodulite hinnad langenud üle 100 korra.
#000081
Joonis 2. Installeeritud päikesepaneelide koguvõimsuse ja päikesemooduli hinna suhe läbi aastate
#000082
Käesolev artikkel on katkend Mihkel Mahlapuu 2014. aasta TTÜ magistritööst teemal
“Päikeseelektrijaama toodangu simulatsioon ja majanduslik analüüs linnatingimustes asuvatel hoonetel”
#000083
Elektritootmisel päikeseenergiast on oluline, et päikesepaneelide peale langeks võimalikult palju ja pika aja jooksul päikesekiirgust. Käesoleva artiklis on võetud päikesekiirguse andmed Keskkonnaagentuuri Harku mõõtejaamast, mis asub Tallinna linnale kõige lähemal ning mille koordinaadid on: laiuskraadid N 59°23 ́53 ́ ́, pikkuskraadid E 24°36 ́10 ́ ́.
#000084
KAURi andmete kohaselt oli aastal 2012 Eestis Harku mõõtejaamas aastane summaarne horisontaalne päikese radiatsioon 938 kWh/m2. Statistikaameti kohaselt on Eestis kõige päikesepaistelisem piirkond Saaremaa, kus päikesepaistelisi päevi oli perioodil 2007 kuni 2011 vahemikus 1900-2500 tundi. Üldiselt ongi rannikualadel ja Lääne-Eestis päikesepaistelisemad piirkonnad. Näiteks Tallinnas oli antud perioodil aastas keskmiselt 1800-2200 tundi päikesepaistet, samas kui Peipsi järve äärsetel aladel oli keskmiselt vaid 1400-1800 tundi päikesepaistet.
#000085
Joonis 1. Tallinn-Harku aeroloogiajaamas mõõdetud ja arvutatud summaarse kiirguse Q (MJ/m2) tunnisummade põhjal (1 kWh = 3,6 MJ) perioodil 2009 kuni 2013 september
#000086
Tallinna Tehnikaülikooli Keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna teaduri Andri Jagomägi andmetel on kiirgushulk Eestis optimaalselt orienteeritud pinnal (kaldenurk maapinna suhtes) aastas 1120 kWh/m2. Peaaegu 20%-line erinevus andmete vahel tuleneb sellest, et KAURi andmed on mõõdetud horisontaalsel pinnal, kuid TTÜ Materjaliteaduste instituudis on mõõtmised teostatud optimaalse kaldenurgaga maapinna suhtes, mis Tallinnas on 42° ning mis on arvutatud kasutades päikeseradiatsiooni mudelit OLMO. Joonis 2 on näidatud päikesepaneelide aastast elektrienergia toodangut erinevate kaldenurkade ja lõuna suuna kõrvalekallete juures. Samuti on näha joonte ristumiskohal optimaalset kaldenurka ja kõrvalekallet lõuna suunast.
#000088
Joonis 2. Optimaalne päikesepaneelide ja -kollektorite kaldenurk ja kõrvalekalle lõuna suunast
#000089
Päikeseelektrijaama tasuvusaja kujunemisel mängivad kõige suuremat rolli kolm tähtsaimat tegurit, milleks on rajamise maksumus, päikesepaneelide toodang aastas ning elektri hind. Maksumust ja toodangut on võimalik igale objektile arvutada, kuid elektrihinna tuleviku kohta täit selgust ei ole. Üks on kindel: pikas perspektiivis see tõuseb seni, kuni ei ole välja töötatud uusi elektrienergia tootmistehnoloogiaid nagu näiteks külm tuumasüntees. Päikeseelektrijaamade tasuvusaja põhimõtteline struktuur on näidatud joonisel 1. paikesepaneelide-tasuvus.
#000090
Joonis 1. Päikeseelektrijaama tasuvusaja arvutamise struktuur ja selle tegurid. (Punasega: tasuvusaega suurendavad elemendid. Rohelisega: tasuvusaega vähendavad elemendid. Mustaga: looduslikud ja paigalduslikud elemendid)
#000091
Päikeseelektrijaama maksumust hinnatakse tihti suhtena: mitu eurot (€) kulub ühe vati (W) tootmisvõimsuse paigaldamiseks ehk €/W. Selle kujunemist mõjutavad järgmised peamised faktorid:
#000092
Päikeseelektrijaama suurus (mida rohkem kW, seda väiksem €/W)
Paigaldise asukoht (maapind, fassaad, lame- või viilkatus)
Katusele paigaldades katuse materjal (kivi, plekk, bituumen jt)
#000093
Kõige tüüpilisemaks päikeseelektrijaamaks on mikrotootja, mille suuruseks on 11 kW. Kõige odavamaks paigalduslahenduseks selle juures on trapetsplekist viilkatus, mille mõistlikuks “võtmed kätte” hinnaks on 12 000 € pluss käibemaks, mis tähendab, et antud elektrijaama lõpphinna ja paigaldatud võimsuse suhteks tuleb 1,3 €/W. Käesoleva artikli koostaja 2014. aasta magistritööst “Päikeseelektrijaama toodangu simulatsioon ja majanduslik analüüs linnatingimustes asuvatel hoonetel” järeldus, et optimistliku stsenaariumi korral ning sobivate paigaldustingimustega, mille juures elektrijaama hinna ja paigaldatud võimsuse suhe on 1,2 €/W kohta, on päikeseelektrijaama tasuvus 7 aastat. Hinna kujundavad viis põhilist faktorit, milleks on päikesepaneelid, paigaldustööd, inverter, kinnitus- ja elektritarvikud. Nende protsentuaalne osakaal on näidatud joonisel 2.
#000094
Joonis 2. 11 kW päikeseelektrijaama paigaldamise maksumuse kujunemine
#000095
Päikeseelektrijaama rajamisel on suurimaks maksumuseks päikesepaneelid ise, mille hinna juurde kuulub ka transport välismaalt Eestisse. Sarnane olukord on ka võrguinverteritega, kuid lisaks tuleb paigaldamise järgselt invertereid seadistada vastavalt Eesti võrgueeskirjale.
Päikeseelektrijaama paigaldustööde hulka kuuluvad kõik teenused, mis tehakse ära seonduvalt päikeseelektrijaama rajamisega. Selle hulka ei kuulu vaid jaotusvõrgu ettevõttega sõlmitud liitumislepingu tasu, mis on üldjuhul umbes 300 € (vaata Elektrilevi, Imatra), ning kooskõlastus kohaliku omavalitsusega hoone tehnosüsteemide muutmiseks (vaata Riigiteataja). Paigaldustööde hulka kuuluvad järgnevad tegevused:
#000096
Elektrilevi liitumistaotluse ja Eleringi taastuvenergiatoetuse taotluse esitamine
#000097
Päikeseelektrijaama elektriprojekti koostamisel tuleks jälgida mitmeid standardeid ja seadusakte. Selle põhjal saab välja ehitada kvaliteetse päikeseelektripaigaldise, mis kestaks praktiliselt hooldusvabalt järgnevad 40 aastat. Katusele paigaldamise korral tuleb arvestada ka katuse ehitusliku seisukorraga ja elueaga. 11 kW päikeseelektrijaama paigaldamine koos elektritöödega võtab üldjuhul kolmel töölisel aega kaks päeva, mille järel võib kutsuda inspektori elektripaigaldise ülevaatamiseks ja kontrollmõõtmisteks. Elektripaigaldisi võib võtta vastu ka osade kaupa, mistõttu ei oma elektripaigaldise eelnev seisukord väga suurt mõju päikeseelektrijaama kasutusse võtmisel. Peamine selle juures on, et hoone maandustakistus oleks nõutud piirides ning et elektrikaabeldus ja kaitseseadmed päikeseelektrijaama ja elektrivõrgu vahel oleksid sobivad antud paigaldisele.
Päikeseelektrijaama hinna kujunemisel on elektri- ja kinnitustarvikute osakaal üle 10%. Lisaks alumiiniumist katusekinnitustele tuleb paigaldis maandada ning kui nõutud, siis ka paigaldada sobilik piksekaitse. Päikesepaneelide ja inverteri ning inverteri ja elektrijaotuskeskuse vaheline kaabeldus ja kaitseseadmed tuleb paigaldada vastavalt elektriprojektis nõutule.
Võttes arvesse, et korralikult ehitatud ja 14 400 € maksev päikeseelektrijaam peab vastu kuni 40 aastat, mille jooksul toodetakse teatud hulk energiat, millest osa tarbitakse kohapeal kohe ära ning osa müüakse elektrivõrku, saab koostada tasuvusarvutuse antud süsteemile.
#000098
Nagu oli joonisel 1 näha, koosneb päikeseelektrijaamade tasuvusaeg paljudest erinevatest muutuvatest sisenditest. Hea on leida tasuvusaeg ühele võimalikule stsenaariumile eelnevalt mainitud 14 400 € maksvale 11 kW päikeseelektrijaamale. Lihtsustamaks tasuvusaja arvutamise lahenduskäiku veelgi, võetakse arvesse järgmisi tegureid:
#000099
Elektrienergia lõpphinnaks on 0,14 €/kWh
Elektrihind tarbija jaoks ei tõuse, inflatsioon ja elektrihinna tõus on võrdsed
11 kW päikeseelektrijaam toodab ligikaudu 11000 kWh aastas
Toodangu kujunemisel ei arvestata päikesepaneelide iga-aastast degradeerumist
Kogu toodetud elektrienergia tarbitakse kohapeal ära
Päikeseelektrijaama hoolduskulud aastas on ~100 €
#000100
Iga-aastane sääst tulenevalt elektritootmisest on järgmine: (11 000 x 0,14) – 100 = 1440 €. Jagades antud summaga paigaldamise maksumuse 14 400 €, tuleb tasuvusajaks 10 aastat.
Sisendite täpsustamisel vastavalt iga konkreetse objekti iseärasustele muutub ka ennustatav tasuvusaeg.
#000101
Elektrienergia hind võib olenevalt lepingust kõikuda vahemikus 0,10 kuni 0,16 €/kWh, mille juures suurtarbijatel on hind odavam.
Elektrihinna kujunemine tulevikus ei ole täpselt teada, kuid võib eeldada, et elektritarbimise ja keskkonnatasude tõustes omab see ka tulevikus kasvutrendi.
Päikeseelektrijaamade tootlikkus 1 kWp = 1000 kWh, nagu sai valitud tasuvusarvutuses, on pigem oodatav keskmine toodang. Sama näitaja oli näiteks 2012. aastal Vormsi koolimajale paigaldatud päikeseelektrijaamal 1300 kWh.
Päikesepaneelide degradeerumine ehk aastane väljundvõimsuse langemine nimivõimsusest on Eesti klimaatilistes oludes umbes 0,3%, mille tõttu ei oma see väga suurt mõju tasuvusarvutustele.
Mõistlik on päikeseelektrijaama projekteerida nii, et enamik toodangust saaks kohapeal ära tarbitud. Samas soodustab elektrivõrku müümist taastuvenergiatoetus.
Päikeseelektrijaamade paigaldamisel peaks arvestama ka nende hooldamiskuluga, mille hulka kuulub regulaarne puhastamine ja tehnilise seisukorra kontrollimine.
Ostes päikeseelektrijaama kohe välja, ei tule maksta laenu intressikulusid. Kui aga võtta soodsa intressimääraga pikaajalist laenu, on võimalik näha, et päikeseelektrijaamaga seotud rahavoog on positiivne juba esimesel tootmisaastal.
#000102
Päikeseelektrijaamade paigaldamisel on lisaks rohelisele mõtte- ja tegutsemisviisile ning mõistliku, alla 10-aastase tasuvusaja juures veel teisigi positiivseid külgi. Päikeseelektri tootmisega kaitstakse ennast võimalike suuremate elektrihinna tõusude eest kümneteks aastateks. Päikesepaneelidega varustatud hooned on kinnisvaraturul atraktiivsemad müügiartiklid. Ning lõpetuseks – igal päikeseelektrijaama omanikul on hommikuse päikesetõusu ajal rohkem põhjust rõõmu tunda.
#000103
Käesolev artikkel on katkend Mihkel Mahlapuu 2014. aasta TTÜ magistritööst teemal
“Päikeseelektrijaama toodangu simulatsioon ja majanduslik analüüs linnatingimustes asuvatel hoonetel”
#000104
AS TERA kollektiiv soovib rahulikku ja pingevaba jõuluaega ning head vana aasta lõppu!
See aasta on meie jaoks eriline, sest koos jõuludega tähistab AS TERA ka oma 25. sünnipäeva. Ettevõte on loodud 18.12.1991.
#000105
AS TERA sai loodud 1991.a, millega seoses tähistame käesoleval aastal oma 25. juubelit. Soovist ajaga kaasas käia, hakkame nüüdsest olema aktiivsemad ka sotsiaalmeedias (loe: Facebookis). Läbi Facebooki hoiame oma sõpru ja huvilisi kursis meie jaoks oluliste elektrialaste, päikeseenergia ja tuleohutuse teemadega. Lisaks postitame erinevaid huvitavaid ja rõõmsaid tegevusi, millega meie tublid töölised ja kollegid kokku puutuvad.
#000106
Head pingete maandamist ja särtsu soovides
#000107
Aasta päikesepaneelidega – oli küll hea otsus
Peep Abel peep@edit.ee Artikkel ilmunud Äripäeva veebis 12.02.2022 Peep Abel, kelle kodu sai veidi rohkem kui aasta tagasi päikesepaneelid, analüüsib hul
Aktsiaselts TERA sai 18.12 2021 30 aastaseks ja tähistab juubelit. Täname kõiki kliente ja partnereid õnnitluste eest! Eraldi sooviksime välja tuua meie
#000110
Peep Abel peep@edit.ee Artikkel ilmunud Äripäeva veebis 12.02.2022 Peep Abel, kelle kodu sai veidi rohkem kui aasta tagasi päikesepaneelid, analüüsib hul
#000111
Aktsiaselts TERA sai 18.12 2021 30 aastaseks ja tähistab juubelit. Täname kõiki kliente ja partnereid õnnitluste eest! Eraldi sooviksime välja tuua meie
#000112