Eestis on täna võimalik kaardistada kuni 5000 ajaloolist looduslikku pühapaika. Neist enam kui 3000 on võimalik leida vaid vanemaealiste põliselanike abil.
#000002
Pühapaikade pärimust teavad üldiselt kõige paremini kuni 1940. a külas sündinud inimesed, ehk viimane taludeaegne põlvkond. Kodune pärimusmaastik ja vähetuntud kohanimed on neile maast-madalast tuttavad. Pärimusi võivad aga teada nooremadki.
#000007
Looduslik pühapaik on looduslik paik, või ala, mitte inimese rajatud hoone, ausammas vm asi.
Püha puu, kivi, või allikas võib olla hävinud, kuid koht on jätkuvalt väärtuslik ja püha.
Põlispuu, kivi, allikas, ala vm loodusobjekt on ajalooline looduslik pühapaik vaid juhul, kui meil on andmeid selle pühaks pidamisest: pühapaigale viitav kohanimi, pühaks pidamisest ja kombetalitustest kõnelev pärimus. See teave võib meieni jõuda kirjalikult ja/või suuliselt. Seetõttu on pärimuse võimalikult üksikasjalik talletamne väga oluline.
#000008
HIIEPAIK Hiiepaik on avatud vabatahtlik koostööring, kes on kokku tulnud selleks, et kaardistada ja hoida Eesti looduslikke pühapaiku.
#000009
Hiiepaik on avatud vabatahtlik koostööring, kes on kokku tulnud selleks, et kaardistada ja hoida Eesti looduslikke pühapaiku.
#000010
Muinasjutulised kivisambad tõid Hiite kuvavõistlusel Uurali rahvaste auhinna
Alari Talv: pühapaigad on Eesti kauni looduse pärlid
Jäädvusta pärandit ja osale hiite kuvavõistlusel
Uus kaardirakendus aitab üles leida Eesti looduslikud pühapaigad
#000011