UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Marju Himma: mida võiks ajakirjandus uuel aastal teisiti teha?
#000003
Ajakirjandus, mis teenib kodanike huve, sealjuures rahuldab erinevate ühiskonnagruppide infovajadust, tugineb usaldusel. Ühiskonnas on huvigruppe, mis massimeediavahendite abil konstrueerivad teadlikult valeinfot, et inimesi ärritada ja konflikti õhutada, sedastab Marju Himma Vikerraadio meediakommentaaris.
#000004
Viimaste nädalate jooksul lahkus Postimehest kokku kümmekond ajakirjanikku. Seda, mida see tähendab Eesti ajakirjandusmaastiku ja lugejate jaoks on korduvalt analüüsitud. Vana tõde on ka see, et inimesed tulevad tööle huvist ja pühendumusest töö vastu ning lahkuvad ülemuste pärast. Ka see osa on Postimehe puhul läbi analüüsitud.
#000005
Olen end viimastel nädalatel aga korduvalt leidnud mõtlemas sellele, kas Eesti ajakirjandusel ja ajakirjanikkonnal oleks samuti aeg end kriitiliselt analüüsida ja midagi muuta.
#000006
Ajal, mil igaüks võib teha ajakirjandusena näivat sisu, on paslik küsida, et milleks siis veel ajakirjanikke tarvis on? Peatumata pikemalt kõikidel rollidel, mida ajakirjandus ühiskonnas peaks täitma, toon välja ühe ja minu arust olulisima: tagada kodanikele usaldusväärne, kvaliteetne ja huvitav info igapäevaseks toimimiseks.
#000007
Ja selleks tuleb vaadata, mida inimesed igapäevaselt vajavad.
#000008
Võtame näiteks viimaste päevade aktuaalseima teema: kriisi Lähis-Idas. Ei möödu tundigi, ilma et mõnes väljaandes ilmuks uus uudis arengute kohta. Iga sotsiaalmeediasäuts, seisukohavõtt, kellegi arvamus - kõik vormub kiiresti avaldatavaks lühisisuks.
#000009
Inimene aga tahab vahest alles päeva lõpus ülevaadet, mis on toimunud ja mida peab teema kohta teadma. Aga seda peab ta sageli otsima kümnetest artiklitest, mida veebiväljaannetes justkui vabrikutoodangut ühikuteks nimetatakse.
#000010
Austinis asuva Texase Ülikooli teadlaste uuringu kohaselt vajavad inimesed teemadest sotti saamiseks hoopis rohkem põhjalikke ja mõtestavaid, pikki lugusid. Ei taha neid lühinuppe, mis ei anna konteksti. Ei taha järjekordset lugu, mille sisu on see, et poliitik see või teine kirjutas sotsiaalmeedias.
#000011
See eeldab, et ajakirjanikud on teemas pädevad, neil on analüüsioskus ning neile on antud aega, et teha sisukalt tööd. Kas eesti ajakirjandus seda pakub? Julgen öelda, et vähemal määral kui inimesed seda tegelikult vajavad.
#000012
Usaldust tuleb iga päev välja teenida
#000013
Ajakirjandus, mis teenib kodanike huve, sealjuures rahuldab kõigi ehk erinevate ühiskonnagruppide infovajadust, tugineb usaldusel. Ühiskonnas on huvigruppe, mis massimeediavahendite abil konstrueerivad teadlikult valeinfot, et inimesi ärritada ja konflikti õhutada.
#000014
Ajakirjandus on samuti info konstrueerimine, selle erinevusega, et selle konstrueerimise aluseks faktitäpsus ja allikad. See on peamine, mis valeinfo konstrueerijaid ajakirjanikest peaks eristama.
#000015
Selleks, et oleks vähem neid, kes saavad näpuga näidata, et ajakirjanikud valetavad, võiksid ajakirjanikud selgemalt välja tuua nii oma allikate valiku põhjendused kui kogu loo valmimise protsessi.
#000016
Kust sai lugu alguse - kas ajakirjanik otsis selle ise, või söötis keegi teema ette? Kui söötis teema ette, siis kas selle taga võis olla mängus omakasu? Miks valis ajakirjanik just need allikad, keda veel kaalus ja kuidas allikad üksteist tasakaalustavad?
#000017
Alguses võib selline taustainfo esiletoomine tunduda imelik ja võõras nii ajakirjanikule kui ka lugejale, kuid just sellise läbipaistvuse ja selguse kaudu on võimalik tagada usaldusväärsus ajakirjaniku ja tema töö vastu.
#000018
See aitab eristada ka ajakirjanikku meediatöötajast ehk sellest, kes "viskabki mingi ühiku uudislinti" ega vastuta selle sisu kvaliteedi eest. Ega hooli ka sellest, kas lugejal on tema ühikust mingit sisu lugeda või ongi see lihtsalt ühik. Konflikti ajakirjanike ja meediatöötajate vahel täheldasin ka Postimehe viimaste nädalate kriisis.
#000019
"Selleks, et ühiskonda tervikuna kõnetada, peab suutma iga kildu ehk sadu erinevaid gruppe kõnetada."
#000020
Demokraatlikud ühiskonnad ei ole näinud sedavõrd suurt killustumist. Killustumine on lihtsalt üks nähtus, mis kaasneb info kiire ja üleilmse levikuga. Selleks, et ühiskonda tervikuna kõnetada, peab suutma iga kildu ehk sadu erinevaid gruppe kõnetada.
#000021
Ei ole enam vaid noored ja vanad, mehed ja naised. On noored, nende hulgas edumeelsed materialistid, loodususku veganid, keskkonnapäästjad ja keskkonnast mitte huvitunud jne jne. On vanad, kelle hulgas on üksildased, üksikud, perekondlikud, rikkamad, vaesemad, haritumad, tehnoloogiahuvilised ja tehnoloogiakauged jne jne.
#000022
Uudisnupud stiilis "milline ametnik järgmisena võib saada millisele kohale määratud" huvitavad ausalt öeldes väga väikest rühma inimesi.
#000024
Sel ajal kui eesti ajakirjandus (mina teiste hulgas) analüüsis kohalikke aastavahetuse kõnede sisutühjust, põles maailm teisest otsast. Sõna otseses mõttes põles.
#000025
Sotsiaalmeediategelane Celeste Barber algatas 3. jaanuaril rahakogumiskampaania Austraalia päästjatele. Algselt eesmärgiks seatud paarikümnest tuhandest eurost on praeguseks annetustena kogutud üle 22 miljoni euro. Seda vaid kolme päevaga.
#000026
See võiks ajakirjanikele pakkuda mõtteainet, mis tegelikult inimesi kõnetab ja tegutsema paneb? Samasuguse kampaania võinuks ju algatada mõni eesti ajakirjanik või väljaanne.
#000027
Uueks aastaks tahaksingi ajakirjanikelt paluda rohkem lugusid, mis inimesi kõnetavad, mis on tehtud sisukalt ja professionaalselt, ning mille puhul on läbipaistvalt selgitatud, miks teemat just niimoodi kajastatakse.
#000028
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel. Artikli kommentaariumist eemaldatakse autori isikut ründavad ja/või teemavälised, ropud, libainfot sisaldavad jmt kommentaarid.
#000030
Ragne Kõuts-Klemm: ajakirjandus ja omavalitsuste infolehed
#000031
Andrus Raudsalu: ma ei näe soovi ega tahtmist Kanal 2 maha müüa või kinni panna
#000033
"Rahva teenrid": Linnamäe peaks selgeks tegema Postimehe suunitluse
#000034
Postimees Grupp plaanib nelja aastaga kasumisse jõuda
#000035
Urmas Reinsalu: oli meedia radikaliseerumise aasta
#000036
Analüüs: mis toimus Postimehes ja kuidas see mõjutab Eesti ajakirjandust
#000037
Hans H. Luik: demokraatia on terve, aga teda proovitakse praegu
#000038
Raul Rebane: Eesti kui meeste saun
#000040
Peeter Kaasik: boikoteerida olümpiamänge või mitte?
#000042
Art Leete: võitlus handi nafta pärast
#000043
Aivar Hundimägi: omavalitsused jooksevad liiga lühikese finantsketi otsas
#000044
Enn Tupp: pidage sõda, aga mitte minu õues
#000045
Anna-Liisa Blaubrük: meediapädevuse arendamine hoiab ajakirjandusvabadust
#000046
Türgis ja Süürias on tugevate maavärinate tõttu hukkunud ligi 5000 inimest
#000048
Ukraina hinnangul kaotas Venemaa ööpäevas 1030 sõdurit
#000049
Naiste jalgpalli meistriliiga hooaeg algab märtsi viimasel päeval
#000051
Taavi Tõnisson: kurjus algab hetkest, kui ühe inimese tõde muutub teise omast olulisemaks
#000052
Kiire hinnatõus kahandab ka ettevõtete konkurentsivõimet välisturgudel
#000054
Gruusia kohus lükkas Saakašvili vanglast vabanemise taotluse tagasi
#000061
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000062