Iidsetest aegadest peale on riigid ja rahvad oma piirialade kaitseks püstitanud kaitserajatisi. Samamoodi on talitatud läbi ajaloo ka Eestimaa pinnal, kirjutab Mihkel Kembre algselt kaitseliidu ajakirjas Kaitse Kodu! ilmunud ülevaates.
#000004
Esimese maailmasõja ajal laiutas Balti mere idakaldal ja Eesti alal Vene keisririik. Vene-Jaapani sõjas juhtunu, Port Arturi kogemus, pani Venemaa oma kaitseplaane ümber vaatama ja tsaaririigi pealinna kaitseks otsustati rajada erinevatest liinidest koosnev süsteem. Pealegi kujunes Läänemerel Venemaale uueks ohuks Saksa keisririik, kes Briti impeeriumi eeskujul arendas jõudsalt merejõude.
#000005
1907. aastal alustati Nikolai II korraldusel Soome lahe kaitsekava väljatöötamist, mis kasutas ära Soome ja Eesti rannikujoone isepärasusi. Sündis Peeter Suure nime kandnud gigantne merekindluste süsteem.
#000006
Peeter Suure merekindluse ülesandeks oli rannikukaitse ehk kindla maa-ala kaitse merelt tuleva ohu vastu. Tolle aja merekindlused sarnanesid paljuski lahingulaevadele, sest nad sisaldasid samasuguseid üksusi: suurtükid, tulejuhtimispunktid, sidepidamisjaam, laskemoonalaod, meeskonnaruumid.
#000007
Erinevalt laevadest sai maismaal need üksused hajutada suurele territooriumile, mis tabamuse korral välistas nende täieliku hävimise. Maismaa eeliseks laevastiku ees oli ka võimalus ehitada tugevamaid rajatisi, mis olid odavamad ja mida sai paremini maskeerida. Merekindluste suurtükkidel on ettevalmistatud laskesektorid ning erinevalt laevadest ei mõjuta neid ka lained.
#000008
Rannakaitsepatareidel on koduväljaku eelistest hoolimata siiski ka mitmeid nõrkusi, näiteks on nad statsionaarsed ja maismaa poolt haavatavad, sest kahurid on ju suunatud merele. Merekindluste plaani täieliku õnnestumise korral loodeti vältida dessante Liivi lahes, Eesti läänesaartel, Muhu väinas ja Põhjalahes. Rohkemal või vähemal määral oleksid olnud kaitstud Soome lahe rannikualad ning sadamad Tallinnas ja Helsingis.
#000009
Kaitse edukus oleks tulnud sünergiast rannikukaitsepatareide, Balti laevastiku, miiniväljade ja maarinde vahel. Selliselt üles ehitatud süsteem oleks pidanud kaitsma Peterburi linna ning hoidma lahti laevateed Läänemerele.
#000010
1917. aasta sügiseks jäi mastaapne Peterburi kaitsesüsteem lõpetamata, sest Saksa keisririik sooritas meredessandid Lääne-Eesti saartele. Muhu väina kindlustatud positsioonil oli 65 kahurit, kaks soomuslaeva ja miiniväljad Saksa eskaadri vastu, mis koosnes kokku kümnest lahingulaevast.
#000011
Kokku oli kahurite arvus seitsmekordne ülekaal, aga Saksamaa ei suutnud oma suurtükitulega rannikukaitsepatareisid hävitada, seega suurtükipatareide hävitamiseks pakkus parimaid võimalusi just meredessant.
#000012
Sakslaste edu põhjuseks oli Vene sõjaväe demoraliseeritus, mistõttu maandati minimaalse vastupanuga Tagalahes ja Pammanas kaks dessanti. Tulemusena hõivati Saaremaa ja Muhumaa vähem kui nädalaga.
#000013
"Saksa armee varises kokku veel sama aasta sügisel ja Eestist lahkudes lõhkusid nad ära ka need patareid, mis olid venelastest terveks jäänud."
#000014
1918. aasta veebruaris jõudsid sakslased Mandri-Eestisse ja taganevad Vene väed lasid õhku Tallinna ümbruse rannikukaitsepatareid samamoodi, nagu nad olid teinud saartelt lahkudes. Saksa armee varises kokku veel sama aasta sügisel ja Eestist lahkudes lõhkusid nad ära ka need patareid, mis olid venelastest terveks jäänud.
#000015
Sellel lühikesel perioodil pidas Saksamaa oluliseks mehitada suurtükipatareid ja keerata need idasuunda, seega Aegnat peeti asukoha poolest olulisemaks kui Naissaart. Mõlemale saarele määratud garnisoni ülesanne oli riivistada sissepääs Tallinna lahte.
#000016
Novembris alustasid bolševikud sissetungi ja algas Eesti Vabadussõda. Ajutisel Valitsusel olid käed tööd täis ja tekkinud kaoses prooviti luua üht organisatsiooni, mis tegeleks rannikukaitse ja patareide lahingukorda seadmisega. Alates 16. maist 1919. aastal anti kõik patareid merejõudude juhataja alluvusse.
#000017
Plaan oli ära kasutada Peeter Suure merekindlust ja kaitseliini Porkkala-Tallinna vahel. Sellel liinil Naissaare ja Mäkiluoto vahel on 36 kilomeetrit merd, mille sai sulgeda miinidega ja katta mõlemalt rannikult suurtükitulega. Idee oli ju hea, aga kahjuks koostöö Soomega seekord veel ei alanud.
#000019
Juba Vabadussõja ajal alustati rannikukaitse loomist ja nüüd tuli pöörata fookus läänesuunalt idasuunda. 1920. aastate lõpus nähti vaenlase tegevussuundade ja eesmärkidena Tallinna pommitamist merelt ja pärast merekindluste hävitamist pealinna vallutamist dessandiga merelt.
#000020
Ohtudena nähti dessante Eesti põhjarannikul Narva, Kunda, Hara, Käsmu, Kolga lahe ja Paldiski juures. Arvati, et suurem osa laevastikust ründab Tallinna ja väiksem osa toetab maaoperatsioone paremalt tiivalt. Kardeti, et vastane blokeerib mereranniku ja lõikab sellega läbi Tallinna ühendusteed läänega.
#000021
Merekindluste moderniseerimisega tegeldi kogu sõdadevahelise aja. Aastatel 1919 kuni 1930 kulus ainuüksi Naissaare kindluse taastamiseks, ümberehitamiseks ja relvastamiseks üle 1,2 miljoni krooni. 1926. aastast tihenes koostöö Soomega, millest arenes välja plaan sõja puhkemise korral sulgeda Punalipuline Balti laevastik Soome lahte.
#000022
Plaan nägi ette miinivälju Soome ja Eesti vahel, mida oleksid katnud suurtükikahurid rannikult ja allveelaevad, mis oleksid jahtinud läbipääsenuid. Soome ei soovinud näha endast lõuna pool Nõukogude Liitu, seega oli Eesti aitamine strateegiline ja kaalutletud otsus. Soome ja Eesti vaheline ulatuslik koostöö hõlmas luureinfo, hariduse ja tehnika jagamist ning ühist plaani, millega oleks seatud Peterburi mereblokaadi alla.
#000023
Kahe maailmasõja vahel võttis Eesti vaevaks arendada rannikukaitset ja tegi seda nii hästi kui oskas. Hoolimata vähestest ressurssidest investeeriti palju ja otsiti võimalusi koostööks.
#000024
Eesti ja NSV Liidu vastastikuse abistamise leping 1939. aastal nullis kogu Eesti rajatud rannikukaitse süsteemi. Esimese Eesti Vabariigi ajal arendati kaitsejõude rannikuriigile omaselt, kus sõjaline kaitse merel on sama oluline kui maal ja õhus. Mõisteti, et Eestimaa on geograafiliselt mereriik, sest maismaapiiri on rannikupiirist oluliselt vähem.
#000025
Rannikusõjapidamine on kahesuunaline: maalt merele ja merelt maale. Rannikukaitse omakorda on kaitse rünnakute eest merelt ja selle kaitse moodustavad laevastikud, rannikukaitsepatareid, meremiinid ning rannikukaitseks määratud maa- ja õhuväed.
#000026
Peamiseks ülesandeks on vastast heidutada, takistada vastase tungimist merealasse ning selle kasutamist näiteks maabumiseks. Rannikumereväge väikeses riigis, nagu seda on Eesti, ei tuleks kujundada suurte mereväeriikide järgi, vaid keskkonnaga kohandades, sest ookeanimerevägedel on teistsugune struktuur ja ülesanded.
#000027
Taani kaitseväe juhataja admiral Tim Sloth Jörgenseni sõnul koosneb rannikusõjapidamine keskkonnaga integreeritud kihtidest, et tagada kaitse sügavus. Välimiseks kihiks on konventsionaalsed allveelaevad, järgmine kiht on koordineeritud õhulöögid ja raketirünnakud maalt ning merelt.
#000028
Sellele järgnev kiht on defensiivsed miinitõkked ja suurtükid koos maaväe üksustega. Esimesel iseseisvusajal oli rannikukaitse tagatud mere- ja maajõududega. Õhujõudude kiht jäi rannikukaitses tagaplaanile, sest piiratud ressursid ei võimaldanud kõike korraga saavutada.
#000029
Tänapäevasel Eestil tuleb arvestada, et rannik ja suur hulk lahtesid soodustavad dessantoperatsioone. Eesti pealinn asub mere ääres ning meritsi toimub sidepidamine, varustamine ja koostöö sõbralike riikidega.
#000030
"Balti riigid omavad Venemaale strateegilist tähtsust ning Vene-NATO konflikti korral võib Balti riikide hõivamine olla sundkäik."
#000031
Eesti Vabariigile on Läänemere piirkonnas praegu ainsaks tõenäoliseks ohuks Venemaa Föderatsioon, kellega jagatakse maismaapiiri. Meritsi oleme justkui Kaliningradi ja Peterburi vahel. Venemaa agressiivne välispoliitika, mille eredamad näited on 2008. aasta Gruusia konflikt ja 2014. aasta Ukraina kriis, näitavad impeeriumimeelset suhtumist. Balti riigid omavad Venemaale strateegilist tähtsust ning Vene-NATO konflikti korral võib Balti riikide hõivamine olla sundkäik.
#000032
Venemaa siinsete sõjaliste tegevuste põhilisteks eesmärkideks on nihutada õhukaitse "vihmavarju" läände, vähendada NATO õhu- ja mereseiret, leida baase oma mere- ja õhujõudude toetuseks ning tõkestada Balti riikide territooriumi kasutamist sillapeana Venemaa vastu.
#000033
Punalipulisel Balti laevastikul on arvestatav dessandivõime eesotsas Ropucha klassi dessantlaevaga, mis mahutab 10 tanki ja 340 võitlejat. Eduka dessandi üheks komponendiks on üllatusmoment, mida on kerge saavutada, kui teisel poolel puuduvad mereseirega tegelevad rannikukaitseüksused. Hea näide strateegilise taseme üllatusmomendist on Krimmi annekteerimine.
#000034
Teisel iseseisvusajal, erinevalt esimesest, oleme kaitsevõime arendamises rõhku pannud kõikjale mujale kui rannakaitsevõimele. Väikese riigina oleme peaaegu alati olukorras, kus kõike korraga ei saa. Praegu on meie rannikukaitse peaaegu olematu, mistõttu rannikukaitsesüsteemi loomisel tuleks alustada vundamendist ehk mereseirest ja pealveetõrjest.
#000035
Rannikukaitse ei ole omaette meresõjapidamise valdkond, vaid nende kombinatsioon: peamiselt pealveetõrje, millele lisanduvad õhu- ja allveelaevatõrje, miinisõda ja elektrooniline võitlus. Selle kombineeritud võime puudumisel on üsna tõenäoline, et vastane valib rünnakuks just selle koha.
#000036
Mereväel seisab ees mahukas laienemine
#000037
Eesti sai oma relvastusse meremiinid
#000038
Harri Tiido: Soome kaitsepoliitika aruandest
#000039
Vanemteadur: liberaaldemokraatlik süsteem on kaitsepositsioonil
#000041
"Välisilm": kas demokraatia on tegemas vähikäiku?
#000042
Luik: 9/11 mõjud kestavad siiani
#000043
Vanemteadur: Venemaa infosõja eesmärk on külvata kaost ja trotsi
#000044
Indrek Suitso: biorelvadest - haigused ja sõjad
#000045
Katrin Nyman-Metcalf: kosmos – lähituleviku sõjatander?
#000046
Meelis Oidsalu: kuidas eestlane sõdib?
#000047
Kolonel Paul Clayton: me seisame teie kõrval ja täielikult lõimununa
#000048
Rannakaitse täisvõimekuse saavutamiseks kuluks paar aastat
#000049
Mart Võrklaev: 2024. aasta eelarve on visioon, kuhu tahame Eestit juhtida
#000050
Ilmar Raag: riigieelarve kui kompromiss ilma initsiatiivita
#000054
Kurikuulsa ristiisa surma tõttu võib Sitsiilias puhkeda maffiasõda
#000059
Haridustöötajate liit pöördub palgavaidluse tõttu riikliku lepitaja poole
#000060
Vihmaussidel on põllusaagikusele suur tähtsus
#000061
USA võimud kaebasid Amazoni konkurentsi kahjustamise eest kohtusse
#000068
U-16 jalgpallikoondis jäi Iirimaa eakaaslastele kindlalt alla
#000069