Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000002
Tartu ülikool lõpetas üliõpilaste vastuvõtu viipekeele erialale 2016. aastal. Viipekeele õppekava on ülikoolis plaanis täielikult sulgeda 2020. aastal. Viipekeele tõlke on aga Eestis jätkuvalt vaja, et ka vaegkuuljatel oleks teiste kodanikega võrdsed võimalused niihästi hariduse omandamisel kui ka igapäevaelus tekkivate olukordade lahendamisel.
#000005
Kuulmispuue on maailmas üks enamlevinud puuetest. Eestis on 100 000 – 150 000 inimest, kelle kuulmine pole selline, nagu olema peaks, kuid mitte kõik nad ei oska viipekeelt ega ole kurdid. Suurem osa kasutab kuuldeaparaati või saab hakkama kuulmist pingutades või kõrvaimplantaadi abil.
#000006
Eesti vaegkuuljate liidu andmetel on meil umbes 1500 inimest, kes defineerivad end kurdina ja kelle emakeel on eesti viipekeel või kes suhtlevad viipekeeles. Kurdid lapsed saavad põhiharidust Tallinnas ja Tartus. Neil on võimalik õppida ka mõnes kutsekoolis.
#000007
Tartu Hiie kooli direktori Kristel Metsa sõnul ei vaja Hiie kool otseselt õppetööks viipekeele tõlke. „Oleks hea, kui õpetajad valdaksid mingil määral viipekeelt,“ sõnas direktor. Seni on õpetajad omandanud seda õpilastelt või õppinud omal käel. „Seega võiks viipekeelt õpetada eripedagoogika õppekava juures,“ arvas Mets. Samuti peaks tema meelest jääma võimalus omandada viipekeele tõlgi lisaeriala mõnel haridusteaduskonna õppekaval.
#000008
Heleni koolis õpivad Viljandi õpilased
#000009
Tallinna Heleni kooli direktor Erki Korp kirjeldas, milline oli koolielu seestpoolt 2016. aastal, kui tema seda juhtima asus: „Riigi rahastamismudeli järgi peab igas kurtide õpilaste riikliku õppekava klassis õppima 12 õpilast. Koolis õpib 23 kurti õpilast, kes jagunevad seitsmeks klassikomplektiks ning kooli eelarvesse laekub raha 1,5 klassi õpilaste õpetamiseks, mitte seitsme klassi kurtide õpilaste õpetamiseks ja õpetajate palkadeks. Kool saab riigilt ca 100 000 eurot miinust eelarvesse ...“
#000010
Tallinna Heleni koolil oli ka gümnaasium, kus 2016. a juunis lõpetas neli kurti. Üks neist jätkab Korbi teatel õpinguid Tartu ülikoolis. Sama aasta sügisest viidi Heleni kooli gümnaasiumiõpilased Viljandi riigigümnaasiumi alla, selmet maksta lisaraha Heleni koolile. Nüüd omandavad kurdid õpilased Tallinna Heleni kooli ruumides gümnaasiumiharidust ja neid õpetab osa Heleni kooli õpetajaid ja neile tõlgivad viipekeele tõlgid, kes saavad palka Viljandi gümnaasiumilt. „Nad on meie kooli õpilased Tallinnas. Kuna nad on Tallinnast pärit, siis läbivad nad õpingu seal,“ selgitas Viljandi gümnaasiumi direktor Ülle Matsin, kõneldes viiest Tallinna õppurist. Tallinnas on tööl viipekeele tõlk, kes on ka klassijuhataja. Matsin selgitas, et tallinlased õpivad Viljandi gümnaasiumi hingekirjas seetõttu, et Viljandis on gümnaasiumi asutamisest peale tegutsenud viipekeele õpperühm. Õpilastel on olnud selle vastu pidevalt suur huvi, järjepidevalt on õpetatud nii algajaid ka kui edasijõudnuid.
#000011
Viljandi gümnaasiumis võib saada 35 tundi viipekeele algõpetust, mis hõlmab ka kurtide kultuuri, haridust, nende maailma tutvustamist ja muud. Skype’i teel annab tundi ka Tallinna Heleni kooli Viljandi gümnaasiumi õppe­rühma viipekeeleõpetaja Maret Õun. „Tallinna õpilased valmistavad meile ette ja teevad meie tunnis kasutatavaid temaatilisi videoid,“ teatas õppenõustaja ja viipekeele õpetaja Liivi Ilves. Edasijõudnud (35 tundi) õpivad teemasid, dialooge ja lõpetavad arvestusega, milleks on viipekeelne laul.
#000012
Viipekeeletund Viljandi gümnaasiumis. Foto: Viljandi gümnaasium
#000013
„Meie koolis viipekeelt õppinute ettevalmistus ei ole selline, et nad võiksid viipekeele tõlgina töötada,“ arvas Ilves. „Eesmärk on, et üha rohkem kuuljaid saaks teadlikumaks ning julgeks ja oskaks tavaelus kurtidega suhelda. Mõnel õpilasel on olnud ka pereliige või sugulane/tuttav kurt ja nendel on juba algteadmised olemas. Nemad on saanud oma viipekeelt täiendada ja kurtidega rohkem suhelda. Üks vahetus­õpilane, kes valis valikaineks viipekeele, sai innustust ja plaanis kodumaale tagasi minnes seal viipekeele kursustele minna.“
#000014
Ilves loetles viipekeele õppimise põhjuseid: huvitav, põnev, salakeel, on vaadatud viiplevate osatäitjatega filme, keegi tuttav või pereliige on kurt, viipekeelsed uudised, meedias kajastatud kurtide teemad, soov osata sotsiaaltöötaja või arstina kurtidega paremini suhelda, kooli Tallinna kurdid käisid Viljandis keeltepäeval esinemas ...
#000015
Õppijad kasutavad Ilvese sõnul viipekeelt sotsiaalsete suhete loomisel kurtide inimestega. Suhtuvad tolerantselt viiplevatesse inimestesse, vajadusel abistavad olmetegevuses ja suhtlevad sotsiaalmeedias.
#000016
„Kindlasti on Eestis vaja viipekeele tõlke ning neid tuleb jätkuvalt õpetada,“ arvas Ilves. „Eriti on vaja õpingutõlke, sest üha rohkem vaegkuuljaid/kurte peab oluliseks oma haridusteed jätkata. Riik rahastab tundide tõlkimist minimaalselt, mis teeb kurtide õppimise raskemaks.“
#000017
Tõlkide koolitamisel tuleb tema arvates luua töötavatele tõlkidele täiendõppe võimalused mõne rakendusliku kõrgkooli juures või mõne keeleteaduskonna lisaerialana kõrgkoolis.
#000018
Viipekeele abil on õpitud ja õpitakse ka nüüd kutsekoolides. Tallinna Kopli ametikoolis praegu vaegkuuljaid ei õpi, kuid nende õppimise ajal on käinud osas tundides viipekeele tõlk.
#000019
„Alati küsin viipekeele tõlgi vajadust ja saan vanemalt vastuseks, et viipekeel pole õpilasele nii omane, enamasti saavad nad suheldud ka muul moel, st nende kuulmislangus pole täielik,“ kirjeldas olukorda kooli HEV-tugirühma koordinaator ja puhastusteeninduse kutseõpetaja Kersti Laius. Ta tõi näiteks neiu, kes kooli lõpetas ja samasse tööle jäi. Temaga suheldakse nutitelefoni abil ja paberile või Messengeris kirjutades.
#000020
Viljandi kutseõppekeskuses (VIKK) õpivad vaegkuuljad aastast 2004. Nad on kuulunud tavagruppi, kuid on moodustatud ka ainult vaegkuuljate gruppe, kus pole üle 12 õpilase. „Nad õpivad igas osakonnas,“ ütles õppejuht Helen Roosileht, „ehitusviimistlust, kokaks, autotehnikuks.“
#000021
Koolil on kaks tõlki, kes Roosilehe sõnul jagavad ennast kursuste vahel nii teooria- kui ka praktikaõppes. Tõlke on õppejuhi sõnul väga raske kooli saada. „Neid võiks olla rohkem, sest kahel inimesel on raske ennast nelja valdkonna vahel jagada. Vaegkuuljatel oleks rohkem võimalusi, kui tõlke jaguks igasse kooli, kus ollakse valmis neid õpetama,“ arvas Roosileht.
#000022
Viipekeele tõlk Inga Kaare ütles, et on Viljandi kutseõppekeskuses olnud üle kuue aasta ja näinud olukordi, kus hädasti on vaja viipekeele tõlki tööle, aga pole teda kuskilt võtta. „Töötan ka Pärnus viipekeele tõlgina ja näen seal sama olukorda üsna tihti,“ rääkis Kaare. Ta lisas, et pole õppinud ülikoolis viipekeele tõlgiks, sest varem sellist võimalust ei olnud, aga on kindlalt selle poolt, et seda ametit õpetataks kõrgtasemel.
#000023
„Viipekeele tõlgi tööl on väga palju väljundeid ja ülikool annab ülevaate neist kõigist. Näiteks õpingutõlkest, olmetõlkest, kuidas läheneda ja tõlkida pimekurtidele jne. Kõik on erialaspetsiifiline ja mingi koolitusega ei suuda seda kõike omandada,“ arvas Kaare.
#000024
Omaette teema on tema sõnul see, et viipekeele valdamine ei taga veel oskust tõlkida ja käituda tõlgieetika kohaselt. Needki teadmised annab ülikool.
#000025
Kaare rääkis, et tõlketeenust pakkuval tõlgil on tööd täpselt nii palju, kui on tellimusi, ja seega võib vajadus olmetõlke järele olla väga erinev. „Ühel hetkel on väga palju tööd ja teisel jälle vähem, kuid kindlasti on tõlke vähe,“ arvas ta. „Praegu tekkinud olukord (viipekeele tõlkide vastuvõtt on lõpetatud – toim) on taunitav. Loodan, et leitakse võimalus ja tahe seda eriala õpetada.“
#000026
Inga Kaare kolleeg Anne-Mai Hindriks õppis tõlgiks Tartu ülikoolis. „Kolme aasta jooksul õppisime nii tõlgirolli kui ka viipekeelt,“ rääkis ta. „Olen kahe käega selle poolt, et seda ametit õpitaks just kõrgkoolis. Eesti või mis tahes muud filoloogid õpivad ju samamoodi kõrgkoolis. Igal ametil on oma spetsiifika, mida kõrvaltvaataja ei tea ega näe. Muu ainekava kõrvalt pole õige viipekeele tõlgiks õppida,“ arutles Hindriks. „Eesti viipekeele tõlgi ainekava kestab ju kolm aastat ning on täiskoormusega õppekava, niisamuti on seda nt eesti, inglise vm filoloogia. Füüsiliselt ega vaimselt pole võimalik ega ka vajalik omandada kahte täismahuga ainekava ühe ainekava ajaga, üks kindlasti kannataks. Viipekeel on siiski KEEL, mida tuleb hakata õppima nullist (st sõrmenditest A, B, C, D ... ja sealt edasi numbrid jms) ning praktiseerida, et see jääks meelde, järgneks arusaamine ja ladusus. Selleks kulub aega. On loodud küll viipekeele sõnastikud, aga kõige olulisem on kurtidega suhelda, ainult sõnastike abil viipekeelt selgeks ei saa.“
#000027
Hindriks rääkis, et ekslikult arvatakse, nagu oleks viipekeele tõlgi juures kõige olulisem viipekeel. Sama oluline on tõlgi roll. Kuidas mingis olukorras käituda, kuidas oma tervist hoida, kuidas tõlkida – seda kõike tuleb õppida. Tema kursuse viiest lõpetanust kolm hakkas tõlgina tööle. Mingil ajal töötas tõlgina ainult üks, sest ülejäänud neli olid lapsehoolduspuhkusel. „Kui ainekava suletakse, kust siis tõlke juurde tuleb?“ küsis ta. „Kurtidel on õigus kompetentsele tõlgile. Õigus valida tõlkide vahel. Ühele tõlgile sobib üks valdkond, mida tõlkida (nt õpingutõlge, kohtutõlge, olmetõlge), teisele teine.“
#000028
Eesti vaegkuuljate liidu juhatuse esinaine Külliki Bode kogus juhatuse liikmete arvamused üheks seisukohaks: „On kummaline, et kui viipekeel on defineeritud keeleseaduse paragrahvides 2, 3 ja 8, siis jäetakse riigikeele staatust omava eesti viipekeele arendamine tähelepanuta, pakkumata välja ühtegi alternatiivi, kuidas eesti viipekeelt edaspidi hoida ja arendada.
Eesti vaegkuuljate liit on seisukohal, et viipekeele tõlkide õppekava peab jätkuma ja viipekeeletõlke on ka edaspidi väga vaja juurde koolitada.“
#000030
Puuetega inimeste töö- ja koolituskeskus MTÜ THINK tegeleb erivajadustega inimeste koolituse ja tööhõive edendamisega üle Eesti ja korraldab ka viipekeele koolitust. MTÜ THINK kursuse õpetajad, kes on ka ise viipekeelsed (etnilised) kurdid, said pedagoogikutse Tallinna pedagoogilisest seminarist. „Hiljem on nad läbinud Tartu ülikoolis täiendkoolitusi ning töötasid Tartu ülikoolis omakorda viipekeele õppejõududena,“ teatas koolitusjuht Kristi Kallaste.
#000031
MTÜ pole tema sõnul veel hinnanud Tartu ülikooli õppekava sulgemise mõju oma koolitustegevusele. Kallaste arvates pole niivõrd tähtis, kes viipekeeletõlke koolitab, vaid et koolitamise ahel ei katkeks, et tuleks jätkuvalt peale noori ja hakkajaid viipekeele tõlke.
#000033
Eesti viipekeeletõlkide kutseühingu juhatuse esimees Regina Paabo sõnas, et kutseühing ei pea õigeks õppekava sulgemist Tartu ülikoolis, kuna vajadus tõlketeenuse järele on suur ja aastatega see kindlasti kasvab. „Samuti on kutseühing selgel seisukohal, et viipekeele tõlkide hea ettevalmistus on äärmiselt oluline, kuna olukorrad, kus tõlke vajatakse, on üha keerulisemad,“ lisas Paabo. Täiendõpe sobib Paabo meelest olemasolevate viipekeeletõlkide kvalifikatsiooni tõstmiseks, kuid mitte uute viipekeele tõlkide väljaõppeks.
#000034
Paabo lisas, et Eesti viipekeeletõlkide kutseühing on olnud kaasatud õppekavaga seotud küsimuste aruteludesse ja mitmed kutseühingu liikmed olid kaasatud ka õppetöösse. Eestis alustati viipekeeletõlkide ettevalmistust aastal 2006, praegu ei kuulu see ühegi õppeasutuse pädevusse.
#000035
„Viipekeele tõlkide õppekava sulgemise otsus ei ole kooskõlas põhiseaduse paragrahvis 28 sätestatuga, et puuetega inimesed on riigi erilise hoole all,“ ütleb Vabaerakonna riigikogu fraktsiooni liige ja parlamendi sotsiaalkomisjoni aseesimees Monika Haukanõmm. „Samuti ei ole sulgemise otsus kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, töövõimereformi eesmärkidega ega ka 2013. aastal sõlmitud Tartu ülikooli ning haridus- ja teadusministeeriumi kokkuleppega, millega Tartu ülikool vastutab eesti keele ja kultuuri õppe­kavagruppide ainekavade eest, kuhu kuulub ka viipekeel ja selle tõlkimine.“
#000036
Kuulmispuudega inimesi on ühiskonnas olnud ja neid on edaspidigi. Kahjuks ei ole võimalik kõiki kurte varustada implantaatide või kuulmist parandavate vahenditega ning alati jääb ühiskonnas vajadus viipekeelse õppe, suhtluse ja õpetamise järele. Nii ka Tallinna Heleni koolis – meie koolis, millel järgmise aasta mais (2019) täitub 25. tegevusaasta.
#000039
Praegu asuvad meie koolis õppima juba kunagiste koolilõpetajate lapselapsed. Kurtide kogukond hoiab väga kokku, seisab oma liikmete õiguste eest ning püüab neid igati kaitsta. Läbi nende aastate, mis Tallinna Heleni kool on tegutsenud, on kujunenud välja õpetajate baas, kes on küll kuuljad, kuid omandanud eesti viipekeele ja suudavad kurte õpetada viipekeele tõlgita. Samas on vajadus ka täiendavate õpetajate järele, kes ise ei oska viipekeelt ning vajavad kurtide õpilaste õpetamiseks viipekeele tõlki.
#000040
Meie koolis on praegu kaks viipekeele tõlki, kes aitavad õpetajatel edasi anda teadmisi kurtidele õpilastele ja vastupidi. Lisaks tuleb arvestada sellega, et koolis toimub pidavalt koolitusi, kohtumisi vanematega, koosolekuid ja muid üritusi alates kooli alguse avaaktusest kuni lõpuaktuseni. Kõigil nendel üritustel tuleb tagada viipekeele tõlgi olemasolu ning tõlge.
#000041
Kurte õpetajaid tänapäeval enam ei leia, pigem õpetajaid, kellel on huvi ja kes on pädevad kurte õpilasi õpetama, kuid ise nad oma õppeainet viipekeeles edasi anda ei suuda.
#000042
Käesoleva aasta algul tahtsime meie kooli osa kurte õpilasi liita Innove Rajaleidja karjäärinõustamise programmiga, kuid selgus, et Innovel puudub viipekeele tõlgi teenus. Kui vaatame Eesti Vabariigi suhtumist meie riiki saabuvatesse pagulastesse, siis neile leitakse kõigile nii tõlgid kui ka raha viimaste töö tasustamiseks.
#000043
Euroopas reisides on üsna loomulik, et hommikused uudised on ka viipekeeles ehk televisioon panustab sellesse, et info jõuaks viipekeeles elavate kurtideni.
#000044
Kindlasti ei saa olla nõus, et viipekeele tõlkide koolitamine lõpetatakse ülikoolis – see oleks sama kui lõpetada logopeedide koolitamise ülikoolides.
#000045
Esmalt täpsustus, et Tartu ülikoolis mitte ainult ei ole kavas sulgeda, vaid senat on juba otsustanud, et Eesti viipekeele tõlkide õppekava suletakse 2020. õppeaasta lõpuga. Selline õppekava sulgemine mõni aasta ette on ülikoolis tavaprotseduur, millega jäetakse õppekaval õppivatele üliõpilastele võimalus alustatud õpingud lõpetada. Õppekaval õpib veel üks üliõpilane. Viimane uute üliõpilaste vastuvõtt õppekavale oli 2015., enne seda 2013. aastal. Korraga võeti vastu alla kümne üliõpilase ning aastatel 2016 ja 2018 lõpetas õppekava 15 viipekeele tõlki.
#000048
Eesti viipekeele tõlkide kutseühingu esimees Regina Paabo, kes oli ka Tartu ülikoolis viipekeele tõlkide ettevalmistamisega seotud, toob 7. augustil Postimehes ilmunud loos välja, et praegu osutab viipekeele tõlgi teenust Eestis 36 tõlki. Vaja on 2–3 korda rohkem.
#000049
Miks siis otsustati esmalt lõpetada õppekaval vastuvõtt ja seejärel õppekava sulgeda? Põhjuseid võib välja tuua vähemalt kolm: kompetentsuse puudumine, huviliste puudumine, eelarve ebapiisavus. Otsusele jõuti mitme aasta pikkuste arutelude tulemusena. Kaasatud olid Eesti viipekeele tõlkide kutseühing, haridus- ja teadusministeerium, ülikooli juhtkond ja mitmed struktuuriüksused, sh sotsiaalteaduste valdkonnast, kuhu õppekava ajalooliselt kuulus, ning humanitaarteaduste ja kunstide valdkonnast, mis vastutab ülikoolis keelte ja kultuuride õppekavade eest.
#000050
Mõistsime kõik hästi vajadust viipekeele tõlkide järele, kuid mitte kellelgi ei olnud lahendust. Koolitust ei ole võimalik korraldada, kui ei ole koolitajaid ega õppijaid ja kui ei saa koolitajatele töötasu maksta.
#000051
Situatsioon on väga kurb, sest kuigi Eestis on 36 eesti viipekeele tõlki, ei ole inimesi, kes oleksid valmis ehitama üles töörühma, mis keskenduks valdkonna teadus- ja arendustööle ning õppetööle. Viipekeele tõlkide õpetamiseks ülikoolis on vaja vähemalt neid kõiki kolme.
#000052
Ülikooli õppetöö peab olema ehitatud üles teadus- ja arendustööle ning teadus- ja arendustöö projektide edukas taotlemine on ka ainus võimalus viipekeele tõlkide õppetöö korraldamiseks. Väikeste õpperühmade puhul ei ole muidu võimalik maksta kasvõi riigi miinimumpalka. Teadus- ja arendustöö peab looma sisulise aluse ja avama rahavõimalused õppekava elushoidmiseks ja arendamiseks, aga ka tänapäeval eriala arendamisel ülioluliseks rahvusvaheliseks koostööks.
#000053
Eesti viipekeele tõlkide valdkonna arendamiseks on ressursse vaja vähemalt viiele inimesele. Aastas keskmiselt viie üliõpilase koolitamine ei võimalda ka üht inimest täiskohaga palgal hoida. Seega jõuame tagasi kõige olulisema ressursi, inimressursi piirangute juurde. Vaja on ettevõtlikku meeskonda, mis on suuteline tegema teadus- ja arendustööd, hankima selleks raha ning ka õpetama. Selleta jääbki probleem lahendamata. Kui aga töörühm olekski olemas, siis on vaja veel üliõpilaste huvi õppida viipekeele tõlgiks ja edaspidi minna sellena tööle.
#000054
Tulevikule mõeldes veel: kui juurde on vaja umbes 70 tõlki, peab nende koolitamiseks toimuma 2–3 vastuvõttu vastavalt 20–35 üliõpilasega. Ülikooli õppekavu ei tehta aga üldjuhul selleks, et neid vaid paar korda kasutada. Kui viipekeele tõlke polegi rohkem vaja ja kui neid võib õpetada teadus- ja arendustööta, ei ole ilmselt mõistlik koolitada neid ülikoolis.
#000055
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000064
Maila Rajamets „Lasteaiaõpetajad väärivad head palka“
#000068
Raivo Juurak “Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumis”
#000069
ETDM-i muuseumitunnid õpetavad probleemidele lahendusi leidma
#000070
Muuseumid kutsuvad piiluma näituste telgitagustesse
#000072
Päev ilma elektrita Tallinna Kihnu Lasteaia Värvikildude rühma näitelKohustuslik ja paratamatu kirjandusEesti keele ja kultuuri hoidmisest kolme koolijuhi pilgu läbiÕpetajate Leht 3. veebruarilAasta kirjandusõpetaja on Sirje Nootre
#000073