Prügilate sulgemise tagamaad ja tulemused
#000000
Eesti jäätmehooldust on viimase viieteistkümne aastaga püütud upitada tasemele, kuhu jõudmiseks kulus Lääne-Euroopa arenenud riikidel 60 aastat. Uuendused on olukorda parandanud, kuid tekitanud ka palju meelehärmi ning äärmuslikke meediakajastusi. Käesoleva aasta 16. juulil ootab meid ees järjekordne suurem jäätmehooldusalane ümberkorraldus – suletakse viimased keskkonnanõuetele mittevastavad prügilad. Kindlasti küsivad elanikud murelikult: „Mis saab meie jäätmetest ja kas peame edaspidi jäätmeveo eest hingehinda maksma?“ Sellele küsimusele aitab ehk vastust leida prügilate sulgemise tagamaade ja oodatavate tulemuste tutvustus.
#000001
Viimased kümme keskkonnanõuetele mittevastavat maakonnakeskset tavajäätmeprügilat suletakse 16. juulil 2009. Jäätmeid tuleb hakata ladestama uutesse, nõuetele vastavatesse prügilatesse. Suletakse ka nõuetele mittevastavad ohtlike ja püsijäätmeprügilad.
#000002
Keskkonnaministri 29. aprilli 2004. aasta määruse nr 38
“Prügila rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded” (edaspidi prügilamäärus)
kohaselt on prügilaid kolme liiki:
#000003
segaolmejäätmed ja muudest allikatest pärinevaid samalaadsed tavajäätmed; ohtlike jäätmete prügilad, millesse ladestatakse
jäätmed, mis oma kahjuliku toime tőttu vőivad olla ohtlikud tervisele, varale
vői keskkonnale; püsijäätmeprügilad, kuhu ladestatakse üksnes
selliseid jäätmeid, milles ei toimu olulisi füüsikalisi, keemilisi ega
#000004
Nende kümne keskkonnanõuetele mittevastava prügila sulgemine
ei tähenda seda, et Eestis polegi enam jäätmeid kuhugi ladestada. Alates 2000.
aastast on kasutusele võetud viis ajakohast, kõikidele tehnilistele ja
keskkonnanormidele vastavat prügilat: Harjumaal Jõelähtme, Ida-Virumaal Uikala,
Järvamaal Väätsa, Jõgevamaal Torma ning Pärnumaal Paikre prügila (joonis 1).
Igaüks neist on võimeline vähemalt kolmkümmend aastat teenindama mitut
maakonda. Viljandimaale kavatsetakse rajada veel üks prügila.
#000007
Lisaks uutele prügilatele on käsil mitu jäätmepõletustehase projekti, mille realiseerumise korral suur osa jäätmeid põletatakse, ladestatavate jäätmete hulk väheneb ning prügilate kasutusiga pikeneb.
#000008
Prügilate sulgemisega kaasnevad muudatused puudutavad peamiselt Lääne-Eesti saari ning Kagu-Eestit
#000009
Joonisel 1 on näha, et Lääne-, Pärnu-, Rapla-, Jõgeva-, Järva- ja Harjumaal (Harju ja Ida-Viru maakonnas on veel kohaliku tähtsusega prügilaid) on nõuetele mittevastavad prügilad juba praegu suletud ning nendes piirkondades tekkivad jäätmed veetakse juba aastaid uutesse, nõuetele vastavatesse prügilatesse. Seega puudutavad prügilate sulgemisega kaasnevad muudatused peamiselt Lääne-Eesti saari ning Kagu-Eestit.
#000010
Ka Saaremaale ja Kagu-Eestisse kavatseti rajada uus prügila.
Majanduslik analüüs aga näitas, et saartel on odavam jäätmed kohapeal sortida,
taaskasutatavad eraldada ning ainult mittekasutatavad mandrile prügilasse
vedada. KaguEestis otsiti prügilale aastaid kohta, kuid kohalike elanike
vastuseisu tõttu seda ei leitudki. Alates 16. juulist 2009 tuleb Viljandi-,
Tartu-, Põlva-, Valga- ja Võrumaal tekkivad jäätmed vedada Pärnu-, Järva- või
#000012
Iseenesest ei ole jäätmete vedu ca 150 kilomeetri kaugusele midagi enneolematut, nt Haapsalust veetakse jäätmed pärast kohaliku Pullapää prügila sulgemist juba aastaid ligi 150 kilomeetri kaugusel olevasse prügilasse. Märkimisväärset hinnatõusu ei ole see kaasa toonud, pigem on korraldatud jäätmeveo konkurss hindu langetanud: Haapsalus maksab 240-liitrise konteineri tühjendamine ligi 40 krooni, Pärnus aga, kus prügila asub linna kõrval, ent vedu on korraldamata, üle 100 krooni.
#000013
Nõuetele mittevastavate prügilate sulgemine ei tähenda automaatselt seda, et kõik tekkinud jäätmed tuleb 150 kilomeetri kaugusele vedada – suur osa jäätmetest on taaskasutatavad (joonis 2).
#000014
Suletavate prügilate juures võib jäätmelubade alusel jätkuda
ehitus- ja lammutusprahi sortimine ja vaheladustamine ning biolagunevate
jäätmete kompostimine. Kui kinnitatud sulgemisprojekt seda ette näeb, saab neid
jäätmeliike kasutada ka prügila sulgemisel.
#000015
vähendamiseks pakub nn mehaanilis-bioloogiline töötlemine (MBT), mille kohaselt
suur osa energiaväärtuslikest jäätmetest põletatakse tsemendiahjudes või
spetsiaalsetes jäätmepõletustehastes. MBT on käsitletav jäätmete taaskasutuse
osana, mis võimaldab järelsortimisel üle jääva prügi mahtu vähendada 50–60%.
Võib loota, et tulevikus hakkavad elanikud oma kodus rohkem jäätmeid sortima.
#000016
Oluline roll jäätmehoolduse korraldamisel on omavalitsustel
#000017
Omavalitsus peab hoolitsema selle eest, et oleks olemas piisav arv pakendijäätmekonteinereid, et elanikud saaksid liigiti kogutud jäätmeid jäätmejaama ära anda, et oleksid olemas kohalikud ja/või piirkondlikud kompostimisrajatised ning et elanikke kõigest sellest korralikult (nt jäätmehoolduseeskirjade kaudu) teavitataks. Paljudes omavalitsustes on jäätmehooldus hästi korraldatud, ent enamasti on veel arenguruumi, seda ka elanike keskkonnateadlikkust silmas pidades.
#000018
Suure hulga kodus sorditud jäätmeist saab elanik ära anda tasuta ning need jäätmed suunatakse prügila asemel taaskasutusse. Tihtipeale ei saada aru sellest, et pakendatud kaupa, nt rehvi vői elektroonikaseadet ostes makstakse nii kauba kui ka selle pakendi jäätmekäitluse eest. Elanikul on vőimalik neid tasuta panna avalikku kohta paigutatud konteineritesse vői anda jäätmejaama. Ometi eelistab enamik inimesi nende jäätmete käitlemise eest veel kord maksta, pannes nad oma segajäätmekonteinerisse.
#000019
Jäätmehoolduse olulisim eesmärk on jäätmeid maksimaalselt taaskasutada ja alles viimase võimalusena ladestada. Kindlasti saab ladestatavate segajäätmete kogust intensiivse liigitikogumise, sh biolagunevate eraldi kogumisega märgatavalt vähendada. See vähendaks prügilasse jõudvate jäätmete kogust ning ladestamiskulusid.
#000020
Uue prügilamääruse kohaselt rajatud prügilad erinevad
tunduvalt varem kasutusel olnutest ning on pigem jäätmekäitluskeskused, kus:
#000022
töödeldakse ja vaheladustatakse taaskasutavaid jäätmeid; järelsorditakse ja pressitakse kokku eelsorditud jäätmeid; sorditakse ja peenestatakse puidujäätmeid; kompostitakse biolagunevaid jäätmeid; sorditakse ehitus- ja lammutusprahti; purustatakse kive; kogutakse ohtlikke jäätmeid (sh asbesti sisaldavaid); veetakse ja renditakse konteinereid; korraldatakse kampaaniad (nt vanapaberi kogumist); korraldatakse koolitusi ja ekskursioone.
#000023
Artikkel ilmus ajakirjas Keskkonnatehnika 4/2009 lk 18–19
#000024
Kuusakoski katsetab tootmisjäätmetest valmistatud jäätmekütust
#000027
Kuidas arvutada energiatõhusa renoveerimise tasuvust?
#000029
Mikroplastide eemaldamine veest ferrovedeliku abil
Neste teadlased pälvisid Euroopa Aasta Leiutaja auhinna
Eesti idufirma UP Catalyst muundab süsihappegaasi väärtuslikuks materjaliks
Eesti teadlased on leidnud uudse lahenduse põlevkivi väärindamiseks
ABB Grupp sai 30 miljoni dollari suuruse tellimuse satelliidipilditehnoloogiale, mis aitab tuvastada keskkonnamuutusi peaaegu reaalajas
Eesti inseneri tehnoloogia aitab eraldada arvuti trükkplaatidest väärtuslikud metallid
#000030
Mikroplastide eemaldamine veest ferrovedeliku abil
#000031
Eesti teadlased on leidnud uudse lahenduse põlevkivi väärindamiseks
#000034
ABB Grupp sai 30 miljoni dollari suuruse tellimuse satelliidipilditehnoloogiale, mis aitab tuvastada keskkonnamuutusi peaaegu reaalajas
#000035
Eesti inseneri tehnoloogia aitab eraldada arvuti trükkplaatidest väärtuslikud metallid
#000036
Energiasäästlik ehitus, taastuvenergia, veepuhastus, taaskasutus, keskkonnahoidlik elustiil.
Innovaatilised tooted ja lahendused. Uudised ja trendid.
#000037