Diptyque: Kuhu võib viia täiesti vaba kujutlusvõime
#000002
Parfümeeria ettevõttele kunstiga seostatava nime andmine tundub üsna ootamatu, kuid selline otsus muutub palju arusaadavamaks, teades, et enne ilu- ja lõhnamaailma siirdumist huvitusid kõik kolm Diptyque’i asutajat tõsiselt kunstiajaloost.Nende esimene kauplus avas uksed 1961. aastal Pariisis, Boulevard Saint-Germainil ja asub siiani seal. See meenutab salapärast idamaist turgu, kus iga samm tõotab üha uusi avastusi.
#000003
Alles siis, kui Diptyque’i kaubamärk oli juba tuntuks saanud, mõistsid selle omanikud, et nad on valinud nimeks üsna keeruka sõna, mida sugugi kõik ei oska õigesti kirjutada. Niisiis tuli leida ebatraditsiooniline lahendus. Näiteks eksisteeris Pariisi telefonikataloogides pikalt kaks nimevarianti: Diptyque ja Dyptique.
#000004
Esimesed Diptyque’i originaaltooted olid luksusküünlad. Peagi tuli küünalde jaoks vaha tootnud meistril hea idee – lisada vahale aroome. See oli tol ajal midagi uut.
#000005
Tähelepanuväärne on ka Diptyque’i pitsat, mille ovaalsed kontuurid on lisatud kõigile Diptyque’i etikettidele. See kuju „laenati“ Vana-Rooma sõduritelt – nimelt olid preetoritel sellised kilbid. (Muide, Diptyque’i asutajad tundsid ajalugu.) Pitsati keskel olev suitsev viirukipõleti on aga otsene vihje parfümeeri elukutsele.
#000007
Tee parfümeeriamaailma avanes aga mõnevõrra planeerimata. Kaks kolmest Diptyque’i asutajast proovisid esiteks valmistada ja müüa kangaid. Kuna aga kangaäri eri edenenud hästi, otsustasid poeomanikud oma vitriine nutikalt kaunistada. Vaateakendele asetati palju omavahel seostamatuid olendeid ja asjakesi: alates tuvi-ja parditopistest kuni puidust mänguasjade ja paberkuplitega lampideni. Veidi hiljem lisati vitriini ka Inglise parfüümi, India viirukit ning muud lõhnavat ja tähelepanu köitvat pudi-padi. Kuigi enamikku neist esemetest ei müüdud, kogunesid nii pariislased kui ka turistid uurima seda kummalist poodi, kust levis salapäraseid lõhnu ja oli kuulda Mozarti või Rolling Stonesi muusikat. Nii sai aadress Saint-Germain 34 tuntuks ka Pariisist palju kaugemal.
#000008
Esimesed kosmeetika- ja parfümeeriakaubad ilmusid poelettidele alles paar aastat hiljem. Need olid Inglise tooted: Penhaligon’si tualettvesi ja Rimmeli näomaskid. Esimesed Diptyque’i originaaltooted olid aga luksusküünlad. Peagi tuli küünalde jaoks vaha tootnud meistril hea idee – lisada vahale aroome. See oli tol ajal midagi uut.
#000009
Nii tähistasid kolm poeomanikku poe teist sünnipäeva kolme vastloodud lõhnaküünla süütamisega. Need lõhnasid viirpuuõite, kaneeli ja tee järgi. Muide, kuni sinnamaani polnud teed parfümeerias peaaegu üldse kasutatud, niisiis oli ka selle näol tegemist märkimisväärse uuendusega.
#000010
Boulevard Saint-Germaini pood oli endiselt koht, kus müüdi kõike ja mitte midagi. Vähemalt nii kirjutas toona üks Pariisi ajaleht, mille ajakirjanik imestas, miks on luksuslike kangaste kõrvale pandud tavalised suhkrutoosid ning Lorraine’i klaasi kõrvale savist India viirukinõud, jahiviled ja värviliste terakestega täidetud katseklaasid.
#000011
Tol ajal ei olnud parfümeeriamaailma tulevased kuulsused lõhnadest eriti huvitatud. Desmond veetis kogu oma vaba aja freskosid luues, Yves reisis mööda maailma ning Christiane koostas Pariisi ühe hoone rekonstrueerimiskava.
#000013
Kui aga meie kolmik parfüümid tõsiselt ette võttis, selgus, et nende kunstiline päritolu sünnitab absoluutselt ebatraditsioonilisi ideid. Sellepärast ongi Diptyque’i parfüümipudeli ja -karbi iga detail, isegi kõige väikseim pisiasi, mõttestatud. Seetõttu tundub, otsekui kutsuks iga element teid reisile. Ning nende disain käib alati käsikäes ülitäpsete aroomikimpudega. Kui näete etiketil vihjeid juugendstiilile, Vahemere- või Idamaadele, „jutustab“ pudelis olev parfüüm ka sarnast keelt.
#000014