UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Väikelapse mürgistuse taga on enamasti lapsevanem
#000005
Inimesed saavad ohtliku mürgistuse enam kui 90 protsendil juhtudest kodus, sest ajavad rohupudeli kodukeemiaga segi, rääkis Terviseameti mürgistusteabekeskuse juht Mare Oder saates "Huvitaja". Eesti Loodusmuusemi vanemkuraatori Loore Ehrlichi sõnul kipuvad inimesed segi ajama ka pealtnäha sarnaseid, kuid sageli mügiseid seeneliike.
#000006
Läinudkevadine karantiin kergitas Mare Odra sõnul selgelt mürgistusõnnetuste arvu. Kui alla ühe-aastaste lastega juhtus muidu igal aastal ligi 180–190 mürgistusõnnetust, siis mullu teatati rohkem kui 300 juhtumist.
#000007
"Inimesed proovisid desinfitseerida absoluutselt kõike, mis liikus ja mis ei liikunud. Koju toodud toitu, lapse juukseid ja lemmikloomi desinfitseeriti ja kemikaale oli igal pool kodus laiali," kirjeldas ta. Pahatihti said lapsed desoained kätte ja jõid neid. Sügisest olid inimesed viiruspuhanguks paremini valmis ning mürgistusi tuli ette vähem.
#000008
Oder märkis õnnetuste statistika kohta veel, et väikelapsega juhtunud õnnetuse põhjustab 85 protsendil juhtudest lapsevanem. Suurimad vead tehakse tema sõnul lapsele D-vitamiini suhu tilgutades: pudelike aetakse segi näiteks silmatilkade, briljantrohelise, e-sigareti vedeliku, eeterlike õlide või küünelakieemaldiga. Eksitus tekib Odra sõnul sellest, et täiskasvanule tundub mugav hoida sarnaseid pudeleid ühes kohas koos.
#000009
Kuna lapselapsed praegu vanavanemaid sageli ei külasta, on vähemaks jäänud õnnetusi, kus laps peab ravimitabletti kommiks. "Vanavanemal on ravimid köögilaua või kapi peal, et ära ei ununeks. Kui laps näeb neid, on need äravahetamiseni sarnased M&M-ide või muude värviliste kommidega," kirjeldas Oder murekohta.
#000011
Veel ajavad inimesed Odra sõnul sageli segi värvilisi kodukeemiapudeleid ja näiteks limonaade. "Äädikas veepudelis on täiesti kindel retsept õnnetuseks," tõi ta veel näite ja lisas, et allaneelatud lonks 30-protsendilist äädikat tähendab kindlat haiglassesõitu.
#000012
Kui õnnetus siiski juhtub, tuleb Odra sõnul esimese asjana loputada suud puhta veega. "Parim vesi on lähim vesi," sõnas ta. Täiskasvanule aitab loputuseks ühest või pooleteisest klaasist veest, lapsele aga 15 milliliitrist iga kehakaalu kilogrammi kohta. Kiirabi tuleb kindlasti kutsuda siis, kui laps ei saa neelata, tema süljevoolus on suurem või tal esineb rinnaku- ja maopiirkonnas valu.
#000013
Seenele minnes peab kodutöö tehtud olema
#000014
Mürgistus võib pahatihti tekkida ka seentest. Ehkki seenelkäik seostub paljudele pigem sügisega, kasvab Loore Erlichi sõnul Eesti looduses söögiseeni kevadelgi. "Põhiliselt on kolm kaunist nime: kogrits, mürkel ja kurrel," tutvustas ta.
#000015
Neist kahest on algajal kerge segi ajada kogritsaid ja mürkleid. "Tahaks öelda, et nimi ütleb ära: kui üks on ikka mürkel nagu mürk, siis see on ohtlik. Ei ole," sõnas Erlich. Mürkel on delikatessseen, mis läheb kupatamata pannile. Kogritsaid on aga kuraatori sõnul tingimata vaja kupatada. See tähendab, et kogritsaid tuleb keeta rohkes vees kaks korda 10 minutit, vahepeal vesi ära valada ja seeni voolava vee all loputada.
#000016
Sisse ei maksaks hingata ka kogritsate kupatamisel eralduvat auru. Mare Oder lisas, et seeneauru-mürgistuse tõttu pöördutakse ka mürgistusliinile. Lisaks seeneaurudele võivad kodustest aurudest ohtlikud olla kodu koristamiseks mõeldud keemilised kontsentraadid. "Kodu koristades panen ventilatsiooni sisse ega pane ust vahelt kinni," pani Oder kuulajatele südamele.
#000017
Tulles tagasi kevadiste seente juurde, siis mürkli ja kurreli võib Erlichi sõnul otse pannile panna. Kurrel on kolmest liigist kõige selgemalt seene nägu, sest selle kübar ja jalg on hästi eristatavad. Kogritsat ja mürklit on eristada küll keerulisem, kuid siin soovitas Erlich vaadata seene kübara struktuuri. "Kui mürklipilt ette võtta, siis pind on kärjeline või nagu võrgusilmadel," kirjeldas ta. "Kui aga jõuame värskest peast mürgise kogritsa juurde, siis seda võrreldakse aju pinnaga ehk see on käänuline."
#000018
Veel soovitas Erlich inimesel enne metsa minekut kindlasti lapata seeneraamatuid või piltidega andmebaase. Huviline saab seeni uudistada ka 360-kraadistelt fotodelt Eesti Loodusmuuseumi kodulehelt. Kuna silmmälu võib olla petlik, võiks pildimaterjal metsaski kaasas olla.
#000020
"Korjad ja sööd ainult seda seent, mida täpselt tead," soovitas Erlich lõpetuseks. Mare Oder lisas, et kahtluse korral tasuks vältida valget värvi seeni, sest tuntud kärbseseente ja vöödikute kõrval on just nende hulgas enim mürgiseid liike.
#000021
Külm kontor teeb paksuks ja annab meestele eelise
#000022
TAI: mullu suri COVID-19 tõttu 201 inimest
#000023
Metanoolimürgistus nõudis Kosel kolme mehe elu
#000024
Navalnõi arstid avaldasid tõendid Novitšoki-mürgistusest
#000025
Irja Lutsar: koroonaviiruse ajal ei tohi unustada teiste haiguste ravi
#000026
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000027
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000028
Soolebakterite liigirikkust laastab juba vähene antibiootikumide tarbimine
#000029
Emotsionaalne tugi pikendab mõnevõrra eluiga
#000030
Uuring: nihverdamine viitab põdurale tervisele
#000031
Ainekübeke aitab muuta imiku piimasegu kasulike bakterite peolauaks
#000032
Uuring: viirusnakkuste põdemine võib kergitada ajuhaiguste riski
#000034
Kehalise kasvatuse reform rõhub õpilaste vaimse tervise parandamisele
#000035
Kõhuviiruse põdemise järel võib inimene teisi nakatada veel terve nädala
#000036
3D-printimine tõotab teha mootoritele uuenduskuuri
#000040
Paljud planeedid saavad elukõlblikuks hilinemisega
#000041
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000042
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000043
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000045
Tants D-vitamiini ümber: odav turundustrikk või põhjamaine paratamatus?
#000046
Miks peaks tegema päevas just 10 000 sammu?
#000047
Meelespea täiskasvanule: mille vastu peaks (uuesti) vaktsineerima
#000048
Hirmutav toiduvideo: katse "mürgise" õuna ja Fantaga – kui ohtlik on toit päriselt?
#000049
Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja tõhus ravi
#000050
Statistik vastab: milline alkoholikogus jääb veel mõistlikkuse piiresse?
#000051
Kuidas parandada immuunsust? Immunoloogid jagavad praktilisi soovitusi
#000052
Nahaarst: inimene ei tohiks tahta saada pruuniks
#000053
HPV vaktsiinist: ausalt ja emotsioonideta
#000054
Viis praktilist tervisesoovitust: kahe trennikorra ja 10 000 sammu müüt
#000055
Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab
#000056
Tööl käimine on kahjulik ja pole tarvilikki
#000059