Peaminister Kaja Kallase teisipäeval riigikogus peetud kõne Eesti tegevusest Euroopa Liidus lähtus suuresti Venemaa agressiooni tagajärgedest Ukrainas, mis on tema hinnangul liitnud palju ühtsemaks lääneriigid ja hävitanud Venemaa rahvusvahelise positsiooni. Lisaks julgeolekuteemadele pühendas peaminister rohkem tähelepanu energia- ja kliimaküsimustele.
#000005
"Ma tunnistan ausalt, et ma pole end kunagi tundnud nii Euroopasse kuuluvana, pole kunagi olnud nii uhke Euroopa üle, kui vaadates seda reaktsiooni ning ühtsust, mida Euroopa on Venemaa agressiooni suhtes ilmutanud. Euroopa Liidu ühtsus ja solidaarsus, aga ka eestvedamine on olnud võtmetähtsusega kogu Läänemaailma mobiliseerimisel Venemaa vastu," rääkis Kallas.
#000006
Samas on Venemaa on kaotanud maailma silmis respekti ja sõbrad ning Venemaa ei saa enam kunagi olema ülejäänud maailma silmis usaldusväärne partner, rõhutas peaminister.
#000007
"Venemaa tahtis endale allutada Ukraina ja purustada Euroopa ühtsuse. Vastu sai ta hoopis tugevama ja ühtsema Euroopa kui kunagi varem. Ja veel sai ta vastu maailma, kus keegi ei armasta Venemaad. Mõned kardavad, mõned kasutavad Venemaad ära aga keegi ei armasta," rääkis Eesti valitsusjuht.
#000008
Rääkides Euroopa Liidu tegevusest Ukraina abistamisel ning Venemaa rünnaku tagajärgede leevendamisel tõi Kallas välja sanktsioonide kehtestamise Venemaa juhtkonnale ja majandusele ning Vene energiast loobumise ning kiirema liikumise taastuvenergia kasutamise suunas.
#000010
"Samuti tegime otsuse üheskoos tugevdada Euroopa kaitset ja otsustasime esmakordselt avada Euroopa Liidu ukse Ukrainale," märkis ta.
#000011
Esmakordselt ajaloos on Euroopa Liit rahastanud ka sõjalise abi andmist oma eelarve kaudu Euroopa Rahurahastust ja peatselt on oodata esmakordset kokkulepet laskemoona tootmist ja soetamist puudutavas ühisinstrumendis, rääkis Kallas.
#000013
"Ootame Euroopa Komisjonilt peatselt kesk-pika sõjalise võimearenduse algatust, et konsolideerida Euroopa sõjatööstust, et arendada ühtselt võtmetähtsusega võimeid ja tagada, et kaitsesse lisanduvad vahendid võimalikult palju teeniks ühist kaitset. Küberkaitses ootame küberinvesteeringute hindamise metoodikat, mille alusel seada toimepidevuse eesmärgi IKT investeeringutes. Aasta lõpus alustab ka esmakordselt ajaloos Euroopa Liidus sees loodud sõjaline väljaõppemissioon, et toetada Ukraina kaitseväge," lisas ta.
#000014
Euroopa Liidu abi Ukrainale on ka ajutise kaitse mehhanismi esmakordne käivitamine, mis võimaldas kõigis liikmesriikides sõjapõgenike vastuvõttu.
#000015
"Kuigi 40 000 sõjapõgenikku on pannud Eesti vastuvõtuvõimekuse tõsiselt proovile, siis ilma ajutise kaitseta oleks täna Eestis juba tublisti üle 100 000 Ukraina sõjapõgeniku. See on reaalne Euroopa Liidu solidaarsus," märkis Kallas.
#000016
Sõjalise abi kõrval on Euroopa Liit andnud Ukrainale makromajanduslikku abi 7,2 miljardi euro ulatuses ja annab veelgi enam järgmisel aastal, lisas peaminister.
#000017
Peaminister Kallase sõnul on Venemaa agressiooni tagajärg ka seni kavandatust kiirem üleminek fossiilkütustelt ning eriti Vene energiakandjatelt taastuvenergiale.
#000019
"Viimasel aastal on Euroopa läbi valu mõistnud, et energia on osa julgeolekust ja et energiaühendused on ühest küljest meie suur võimalus, aga samas oleme me läbi ühenduste ka haavatavad. Eriti puudutab haavatavus energiaühendusi Venemaaga. Venemaa puhul ei või keegi kunagi kindel olla, kas ühendus kaudu saabub energia või mõni ultimaatum. Pöördeaeg Euroopas puudutab seega ka pööret energia tootmises, salvestamises ja tarbimises," rääkis ta.
#000020
Kallase sõnul on praegune kiire hindade kasv suuresti tingitud kõrgest energia ja toidu hinnast, mille on põhjustanud Venemaa sõda.
#000021
"Loobumine Vene fossiilkütustest on seega olnud pigem liiga aeglane kui liiga kiire. Taastuvenergia arendamise asemel panuse tegemine odavale Vene energiale oli vale ja läks meile kalliks maksma. Õnneks ei ole nendest gaasitorudest tänaseks saanud seda õlekõrt, mis murrab Ukraina ja Euroopa selgroo," ütles peaminister.
#000022
Kallas rääkis, et regiooni peaministrite ja Euroopa Komisjoni presidendi osalusel on otsustatud, et 2030. aastaks seitsmekordistatakse meretuuleenergia mahtu Läänemerel.
#000023
"Augustis lisati Eesti-Läti ühine meretuulepargi projekt ELWIND ka Euroopa prioriteetprojektide nimistusse ja töötame selle nimel, et sinna jõuaks ka Estlink 3, et lahendada ka täna pudelikaelaks olevad välisühendused Soomega. Uute võimsuste kiirendamiseks teeme kahe aastaga ära ka Eesti eelis-tuulealade kaardistuse. Samas oleme seisukohal, et RePower algatustest tulenevad võimalused peavad olema saadaval ka juba olemasolevatele projektidele," ütles valitsusjuht.
#000024
Kallas rääkis ka, et Euroopa Liidu kliimakokkuleppe "Eesmärk 55" raames on Eesti sihiks vähendada CO2 heidet 2030. aastaks 24 protsenti, kuid praegu liigutakse 13 protsendi graafikus. "Selleni mittejõudmine võib tähendada suurusjärgus 225 miljonit eurot aastas kulukohustusi riigieelarvele täiendavate heitmekvootide soetamiseks," hoiatas peaminister.
#000025
Kommenteerides metsanduse ja maakasutuse sektori (nn LULUCF) kokkulepet, tõdes Kallas, et Eesti on oma senise tegevusega selles sektoris keerulisse seisu jõudnud , kuivõrd sektor on süsiniku sidujast muutunud praeguseks süsiniku heitjaks.
#000026
Oma kõne lõpus avaldas Kallas lootust, et ka järgmine Eesti Euroopa Liidu kõne pidaja "jätkab tugeva Euroopa kursil ega pea hakkama päästma üksinduses Eestit".
#000028
Peaministri kõnes kõlas 44 korda sõna "Vene", 41 korda "Euroopa", 26 korda "Ukraina" ja 22 korda sõnatüvi "energia".
#000029
Eesti suutmatus süsinikuheidet kiiremini kärpida võib maksma minna kümneid miljoneid
#000030
Poja lapsendanud Anzelika: ta küsis alguses iga päev, millal turvakodusse tagasi läheb
#000034
Eesti Laulu finalist Elysa: inimesed vist väga ei taha, et ma tantsin
#000037
Kalev/Cramo sai eurosarjas tähtsa võidu ning säilitas edasipääsu lootused
#000038
Tarmu Tammerk: valimiste kajastamisest ERR-is
#000039
Azovstali kaitsjad: Ukraina põgenikule tuleks esitada kolm kontrollküsimust
#000040
Ryanair sulgeb Tallinnast veel seitse lennuliini
#000041
M-Spordi juht: Tänaku tagasiside erineb teiste sõitjate omast
#000045
Kreml mõistis kuulsa Vene ajakirjaniku tagaselja vangi
#000046
USA süüdistab Venemaad uue START-lepingu rikkumises
#000047
Hollande'i sõnul on Putin radikaalselt ratsionaalne juht
#000048
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000051
Elar Vahter: "Ohtlik meetod" räägib inimeseks jäämise oskusest
#000055
Türgi välisminister: meie julgeolekumuredega tuleb samuti arvestada
#000058
Neljapäeval sajab mitmel pool lund ja lörtsi
#000059
Rootsi erakondade juhid arutasid peaministri kutsel julgeolekuolukorda
#000060