Nokkloomadel leidub nii imetaja, linnu kui ka roomaja geene
#000005
Ainupilulised loomad ehk nokkloom ja sipelgasiil ei väsi inimesi oma veidrustega üllatamast. Nüüd sai rahvusvaheline teadlasrühm nende omapärale jälile, tehes kindlaks, et ainupiluliste geenipagasis on säilinud nii imetajate, lindude kui ka roomajate geene.
#000007
Paterdamine, vingerdamine, tatsamine, kaevamine ja munemine on vaid mõned ainupiluliste võimalikest tegevustest. Ainupilulised on imetajate taksonoomiline selts, kuhu kuulub vaid kaks looma: nokkloom ja sipelgasiil. Liike võib olla vähe, kuid nende iseäralikud omadused annavad ainest lõpututeks loomauudisteks. Muu seas ainupilulised munevad ja higistavad välja piima, vahendab Gizmodo. Nokkloomal on aga kümme sugukromosoomi, paar mürgiseid kannuseid ning ta helendab pimedas.
#000008
Ainupiluliste omapära mõistmiseks otsustas 40-liikmeline Austraalia, Hiina, Jaapani, Taani ja USA teadlastest koosnev töörühm võtta luubi alla loomakeste DNA. Nokklooma geenid järjestasid nad esimest korda juba 2008. aastal, ent äsja valminud uuringus uuendati järjestust oluliselt. Samuti järjestati nüüd esimest korda sipelgasiili genoom.
#000009
Selgus, et kahe liigi viimane ühine eellane elas kuni 57 miljoni aasta eest, vahendab ScienceAlert. Arvestades, et maamunal leidub kolme sorti imetajaid ehk platsentaimetajaid, kukkurloomi ja ainupilulisi, kujunesid viimased eraldiseisvaks seltsiks umbes 187 miljonit aastat tagasi.
#000010
Ainupilulised jäävad kuhugi ovipaaria ehk munemise ja vivipaaria ehk sünnitamise vahepeale. Vahepealsus peegeldub ka loomade poegimisaegsetes valkudes. Uuringu kaasautori Melbourne'i Ülikooli zooloog Marilyn Renfree sõnul hauvad ainupilulised oma poegi lühikest aega munades, mille rebus on säilinud üks kolmest kanamuna rebu peamisest valgust. Pärast poegade koorumist imetavad aga nii nokkloom kui ka sipelgasiil oma järglasi pikka aega keeruka koostisega rinnapiimaga. Seega ei sõltu ainupiluliste pojad samavõrd rebuvalgust kui linnupojad.
#000011
Jäädes lindude ja loomade vahepeale, aitavad ainupilulised teadlastel paremini mõista, millal eri tüüpi loomad üksteisest minevikus lahknesid ning kuidas munemine osal liikdest sünnitusega asendus.
#000012
Kopenhaageni Ülikooli bioloogi ja uuringu kaasautori Guojie Zhangi sõnul kuulub nokkloom küll imetajate klassi, kuid geenipagasilt on loom imetaja, linnu ja roomaja segu. Bioloog oletab, et eellaste omaduste säilitamine on aidanud nokkloomal oma elukeskkonnaga edukamalt kohastuda.
#000013
Madagaskaril elab maailma väikseim roomaja
#000014
Algelise õistaime genoom sai järjestatud
#000016
September tõi Eestile uue linnuliigi – pikkjalg-rüdi
#000018
Astronoom: virmalisi näeb sageli veel kolm-neli aastat
#000022
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000023
Suur linn teeb linnu silmad väikseks
#000024
"Pealtnägija": kukkurhuntide ellu äratamine kütab kirgi ja kombib eetikapiire
#000025
Geneetikutel õnnestus järjestada väljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d
#000026
Lillepõldude liigirikkusega tasub piiri pidada
#000027
Galerii: testi end, kas tunned neid Eesti seeni?
#000028
Inimesele potentsiaalselt ohtlik kährik vajab tähelepanu
#000029
Lugeja küsib: kes on talviti toas ringi lendavad pikkade tiibadega putukad?
#000030
Iduettevõtetega maailma vallutama: Eesti innovatsiooni ja teadmussiirde eripärad
#000031
Müüt või tõde: külma kivi peal istudes saab põiepõletiku
#000032
Kõrvatagused ja varbavahed peavad puhtad olema
#000034
Tallinna valgusreostus on koroona järel hüppeliselt kasvanud
#000035
Soomlaste ChatGPT analoog hakkab mõtlema ka eesti keeles
#000037
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000038
Tartu Ülikooli teadlased aitasid avastada mullas käiva globaalse sõja
#000039
Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma
#000041
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000044
Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia
#000045
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000046