Suured küsimused suure ajaloo kohta
#000000
Paljud inimesed kuulsid 2014. aasta septembris ajakirjas New York Times ajakirjas ilmunud artikli kaudu esimest korda midagi, mida nimetatakse suureks ajalooks. Artiklis tutvustati David Christianit, kes on suure ajaloo kontseptsiooni väljatöötamise juhtfiguur, kuid tõstatas sensatsioonilise küsimuse, kas Bill Gates ja tema rahapakid peaksid meile rääkima, kuidas ajalugu uurida. Tõenäoliselt avaldati artikkel selle nurga alt, kuid lähenemine ei näidanud entusiastlikku vastukaja, mis kogu maailmas koguneb lähenemisviisile, mis paneb teaduse loo ajaloolisse narratiivi.
#000001
Inimesed on tänapäeval harjunud nägema KKK-d, kui nad kohtavad midagi uut. Nii et vaatame mõningaid suuri küsimusi (minu versioon KKK-st), millele inimesed tahavad loomulikult vastust saada, kui nad hakkavad suure ajaloo vastu huvi tundma. See on ainult sissejuhatus ega pretendeeri kõigile küsimustele vastamisele. Tulemas on veel artikleid, mis käsitlevad paljusid praktilisi küsimusi, mis tulenevad suure ajaloo levikust.
#000002
Mis on suur ajalugu? Professionaalsed ajaloolased on tavaliselt defineerinud ajalugu nii, et see algab kirjutamise ja kirjalike ülestähendustega. Sellised artefaktid annavad lugusid valitsejatest ja sellest, mida nad pidasid oluliseks või kasulikuks. Mõnikord sisaldasid need huvitavaid inimlugusid.
#000003
Selle ajaloo määratlusega on probleeme. See jätab välja kõik, mis oli enne kirjutamist. Arheoloogia on avastanud esemeid, mis dateerivad meie liigi päritolu tuhandeid aastaid enne kirjutamist. Need on olulised, kuid neile on pandud silt “eelajalugu”. Samuti teenisid kirjalikud ülestähendused väikest eliiti, kes oskas lugeda ja kirjutada, nii et varajased ülestähendused on sisuliselt propaganda, mis näitab, mida valitsev eliit tahtis, et tulevased põlvkonnad neist mõtleksid. Seda, mida võis nimetada “rahva ajalooks”, ei peetud tol ajal oluliseks. Traditsiooniline ajalugu on peegeldanud nendes varajastes dokumentides leitud kallutatud ja propagandistlikke seisukohti.
#000004
Teadus on avanud loo, mis ulatub umbes 3,8 miljardi aasta taguse Suure Pauguni. Nobeli preemia laureaat Steven Weinberg kirjutas “Esimesest kolmest minutist”, sest teadus suudab kindlaks teha füüsilised vastasmõjud juba ammu ajaloos.
#000005
Suur ajalugu lükkab loo tagasi algusesse, muutes teadusliku loo tavaajalooga võrreldavaks narratiiviks. Mõju on muuta teaduslike üksikasjade erikursused looks, mis võimaldab kõigil mõista olulisi arenguid alates Suurest Paugust tähtede, planeedisüsteemide, galaktikate, maapealse elu ja inimkultuuride arenguni.
#000006
Meie liikide ja maapealse elu ajalugu on väike protsent ajast, võrreldes 13,8 miljardi aasta pikkusega. David Christian ja tema kolleegid on loo arendamise fookusteks tuvastanud kaheksa peamist lävendit, mille juures toimusid suured arengud, nii et inimene ei eksiks valdavasse detaili. Iga lävi tähistab keerukuse kujunemise suurt evolutsioonietappi universumis laiemalt ja eriti meie planeedil.
#000007
Miks rääkida keerukusest? Suure ajaloo üldsõnum on keerukuse areng universumis. See on oluline esiteks seetõttu, et see näib rikkuvat termodünaamika teist seadust, mis ütleb meile, et universum kaotab keerukust ja liigub korratuse poole – ometi räägib Suur ajalugu organisatsiooni ja keerukuse tekkimisest Suure Paugu ülimast kaosest. Teiseks räägivad kaheksa künnist keerukuse taseme hüpetest, millest igaüks toob kaasa nn edusammude koos kasvava ebakindluse ja mitmete probleemidega, mis olid keerulisemad kui varasemate künniste puhul. Kolmandaks, kui jõuame inimkonna ajalooni kui osa uuematest künnistest, tõstab lugu esile probleeme suuremas mastaabis, kui tavaliselt nähakse rahvaste ja üksikisikute ajaloos, mis on olnud professionaalse ajaloo põhiteemadeks.
#000008
Kuidas õpetatakse suurt ajalugu? David Christian on ajaloolane, mistõttu tundub loomulik vaadelda seda ainet kui järjekordset pakkumist ajaloo õppekavas. Suure ajaloo jutustatud lugu läheb aga tavapärasest ajaloost kaugemale, keskendudes mitmete teaduste ja sotsiaalteaduste teabele. Sellel on ka mõju religioonide uurimisele ning poliitilistes ja muudes praegustes liikumistes täheldatud sotsiaalsete muutuste dünaamikale.
#000009