Keeletund rongis on intensiivne ja suhtlemine elav. Fotod: Annika PoldreKeeleõpetaja Krismar Rosin juhib viktoriini. Keeleõpetaja Julia Viirsalu selgitab, millal öelda „minu“, millal „minule“.Eesti keele õpetaja Gregorio Ussardi õpetab sõnu, mis on vene ja eesti keeles sarnased.
#000001
Keeleõpetaja Krismar Rosin juhib viktoriini.
#000003
Eesti keele õpetaja Gregorio Ussardi õpetab sõnu, mis on vene ja eesti keeles sarnased.
#000005
Haridus- ja teadusministeerium koos integratsiooni sihtasutusega korraldasid eesti keele aasta ja keelenädala puhul kolmel päeval keeletunde reisirongis.
#000006
Esimesel reisipäeval, 24. septembril tutvustasid integratsiooni SA Narva eesti keele maja juhataja Margarita Källo ja HTM-i keeleosakonna juhataja Piret Kärtner Balti jaama perroonil seda, mis juhtuma hakkab. Källo kutsus kõiki reisijaid keeleõppes osalema, sõltumata keeleoskuse tasemest. „Keelt on võimalik õppida igal ajal ja igas kohas endale sobivas tempos ja üks selline koht on rong,“ lausus Kärtner. Idee pärineb Suurbritanniast, kus rongides õpitakse mitte ainult inglise, vaid teisigi keeli.
#000007
Kui rong oli liikuma hakanud ja kõik end mugavalt sisse seadnud,
algas kohe praktiline keeleõpe, alustuseks vestlusring õpetaja
Krismar Rosina juhtimisel. Teda toetas Julia Viirsalu. Mõlemad on
Narva eesti keele maja keeleõpetajad, kes pole professionaalid, kuid
läbinud selleks tööks vajaliku koolituse. Keeleõppijate
seltskonna tuumiku moodustasid Tallinna eesti keele maja kursuslased,
kes septembris hakkasid keelt õppima.
#000008
Milline on hea kool? Kui tihti sõidate rongiga? Kas te käite
ekskursioonidel? Kus te puhkate? Ja nii edasi. Vastused tulid
lühilausetega, mõnesõnalised ja pikemadki ning rääkida sai
igaüks. Pool vagunit oli keelehuviliste hõivatud. Reisi kestel
kosutati end kohviga ja kutsuti sisenenud reisijaidki keeletunnis
osalema ning kohvi jooma. Enamasti jäid kutsutud ettevaatlikult
#000009
Keeleõpe käis tempokalt ja osalejad olid aktiivsed. Vestlused
peetud, algas valikvastustega viktoriin, mille küsimused polnud
kerged. Küllap ei tea kaugeltki iga eesti keelt emakeeleks pidav
inimene, mitu tähte on eesti tähestikus.
#000010
Seejärel sai sõna itaallasest keeleõpetaja ja tõlkija Gregorio
Ussardi, kes hämmastas kõiki selge eesti keelega. Imestus kasvas
veelgi, kui kuuldi, et itaallane oskab 11 keelt. Gregorio, kes õpetab
Veneetsia ülikoolis itaallastele eesti keelt, jätkas keeletundi
Julia ja Krismari rollis, näidates silte venekeelsete sõnadega ja
#000011
„Korrake iga päev seda, mida olete õppinud, vähemalt kolm
korda kümme minutit,“ soovitas itaallane, kes peab väga
kasulikuks sõnu paberile kirjutada, sest paber ja pastapliiats
aitavad meeles pidada. Kõige olulisemaks nimetas ta keelepraktikat.
Seetõttu soovitas ta inimestega, kas või võhivõõrastega,
#000012
„Kui teil on palju sõpru, siis läheb keeleõppimine hästi,“
julgustas Gregorio. „Aga kui pole sõpru?“ küsiti. Siis soovitas
ta kasutada internetist Duolingot, kust võib keeleõppeks partnereid
#000013
Itaallase küsimusele, mis on eesti keeles kõige raskem, vastati:
grammatika ja käänded, ning kurdeti, et eestlased räägivad nii
kiiresti, et raske on aru saada.
#000014
Enne Narvasse saabumist jõuti läbi teha veel keelemäng
kaartidega. Piirilinnas andsid korraldajad intervjuud ja võtsid
vastu lilled linnavalitsuse esindajalt ning algaski tagasisõit.
#000015
Mida annab eesti keele oskus?
#000016
Uustulnukaid kutsuti keelevaguni tegevusega ühinema ja Narvast
lisanduski seltskonda kaks huvilist, Roman ja Liisa, kes kuni reisi
#000017
Vestlus jätkus teemal, mida annab eesti keele õppimine. Vastati,
et saab arsti juures rääkida, suhelda väikses poes, kus müüja ei
oska vene keelt, võib kohvikusse minna, tutvuda eesti kultuuriga,
#000018
Mida aga soovitati õpetajatele? Kui on õige vastus, siis
premeerida šokolaadiga. Või õllega, pakkus Leonid. Õppurid
uurisid ka, miks on tänavu eesti keele aasta. Selle peale andis
Piret Kärtner lühiülevaate Eesti ajaloost ja siin valitsenud
#000019
Elevust tekitas pikaaegse õpetajakogemusega Kärtneri ettepanek
õppida selgeks laul, mida eestlased laulavad igal sünnipäeval. „Mu
mütsil on kolm nurka“ polnudki lihtne lauluke, kui selle juurde
tuli teha sõnu asendavaid liigutusi.
#000020
Mida andis osalejatele intensiivne, ligi viis tundi kestnud
keeleõpe? Vastused olid järgmised. „Õppisin uusi sõnu.“ „Sain
rohkem rääkida.“ „Itaallane andis inspiratsiooni.“ „Ma ei
karda enam teha vigu.“ „Ma julgen nüüd rääkida.“ „Väga
sõbralik õhkkond.“ „Hea tunne. Positiivne emotsioon. Väga
#000022
Liisa, kes Narvas rongi astus ja on Eestis vaid kolm kuud elanud,
sai innustust hakata eesti keelt õppima.
#000023
Piret Kärtner avaldas arvamust, et kui projekt osutub edukaks, tehakse tulevikus keeleõpet ehk ka liinibussides.
#000024
Me tegime „Noored kooli“ programmi näitel oma koolituse
neile, kes tahavad olla õpetajad või on kunagi saanud vastava
hariduse, aga pole töötanud õpetajana.
#000026
Eelmisel suvel leidsime konkursiga viis väga särasilmset
inimest. Nemad õpetavad Narvas, kuid lisaks keelekursustele on meie
majas muidki üritusi. Propageerime aktiivõpet, kus saab eesti keelt
õppida muu tegevuse kaudu, näiteks kokanduse töötoad. Krismar on
koondanud Kohtla-Järve ja Pärnu noored, kes on huvitatud
#000027
Alustasime keelekursusi eelmisel sügisel ja tung meie kursustele
on päris suur. Meie eesmärk on anda inimestele selline tase, et nad
saaksid arendada oma suhtluskeelt. Kuna eriti Narvas loomulikku
keelekeskkonda napib. Inimestel on isegi keeleõppe tunnistused, aga
nad ei räägi eesti keelt. Meie eesmärk on ületada keelebarjäär
ja saada inimesed rääkima. Selleks peab neile näitama, et keelt
õppida on lõbus, et seda saab teha stressivabalt ja mõnusalt.
#000028
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000029
Tiina Vapper “Kohalikel omavalitsustel ei ole lihtne lasteaiaõpetajate palka tõsta”
#000032
Maila Rajamets „Lasteaiaõpetajad väärivad head palka“
#000033
Raivo Juurak “Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumis”
#000034
ETDM-i muuseumitunnid õpetavad probleemidele lahendusi leidma
#000035
Muuseumid kutsuvad piiluma näituste telgitagustesse
#000037
Kohalikel omavalitsustel ei ole lihtne lasteaiaõpetajate palka tõstaÕpetaja soovitab: Lugemisvajaduse rahuldamise kaaslasedKolonialism, kolklus ja kuldne keskteeBrüsselis avatakse Eesti noorte kunstinäitus „Põimitud“Muukeelne laps (3): Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumis
#000038