Jupiterile kukub igal aastal kümneid pisitaevakehi
#000005
Jupiter on suur planeet, Päikesesüsteemi asteroidivöö on talle üsna lähedal, ja komeedidki enamjaolt lähemal kui meile siin Maal, mistõttu polegi ehk imestada, et pisemad kosmosekehad seda gaashiidu alailma tabavad.
#000006
Teadlaste värskeimal hinnangul saab Jupiter igal aastal pihta vähemalt kümne taevase kamakaga, mille läbimõõt on viis meetrit või rohkem.
#000007
Aastal 1994 jälgis kogu huviline maailm põnevusega astronoomide teateid sellest, kuidas hiidplaneedile kukkusid komeet Shoemaker-Levy 9 tükid, mis tekitasid seal esmalt heledaid sähvatusi ja jätsid siis endast järele tumedaid laike.
#000008
See oli esimene Maa-väliste Päikesesüsteemi taevakehade kokkupõrge, mida on õnnestunud otseselt vaadelda. Aga ainuüksi viimase kaheksa aasta jooksul on amatöörastronoomid vaadelnud veel viit seesugust välgatust, mis on samuti tekkinud taevakivide sööstmisel Jupiteri atmosfääri.
#000009
Rühm elukutselisi ja amatöörastronoome eesotsas Ricardo Huesoga Bilbaos asuvast Baskimaa Ülikoolist kirjutab nüüd ajakirjas Astronomy & Astrophysics, et tõenäoliselt langeb igal aastal Jupiterile kümme kuni 65 viie- kuni paarikümnemeetrist meteoorkeha.
#000010
Arvatavasti hakkavad nende langemiste vaatlused nüüd sagenema, sest Jupiter jõuab oma orbiidil piirkonda, kus ta on Maakera põhjapoolkeralt senisest paremini vaadeldav, ja põhjapoolkeral on taevavaatlejaid rohkem kui lõunapoolkeral.
#000011
Meteoorkehade langemine ei sagenegi suurte asteroidipõrgete järel
#000012
Saturni atmosfääri kütab virmaliste elekter
#000013
Asteroidide kokkupõrge tegi Maa kliima jahedaks
#000014
Suur kokkupõrge pihustas Jupiteri tuuma
#000015
Jupiteri kummaline magnetväli suubub sinisesse laiku
#000016
Jupiteri äike aitab planeedilt vett leida
#000017
Jupiter ei väsi astronoome üllatamast
#000018
Eesti neljas satelliit saadetakse orbiidile oktoobri alguses
#000020
Astronoom: virmalisi näeb sageli veel kolm-neli aastat
#000021
Kuul võib leiduda vett arvatust märksa vähem
#000022
Marsil on vähe mineraale, sest puuduvad elu ja laamad
#000023
Musti auke võib olla meile lähemal kui seni teatud
#000024
Päikesesüsteemi üheksas planeet võib olla üsna Maa mõõtu
#000025
Augusti lõpus saab näha haruldast superkuud
#000026
Solar Orbiter leidis päikesetuule võimaliku allika
#000027
Galaktikate mustad augud on arvatust rahulikumad
#000028
Päike ajas Neptuuni pilved laiali
#000029
Laste kriitikameelt pärsib usk meediaplatvormide aususesse
#000031
Uuring: enamik Eesti linnapuuke kannab ohtlikke haigustekitajaid
#000032
Õhtusöök maailma lõpus ehk mis saab elust tulevikus
#000037
Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu
#000038
Täna öösel me ei sure, majamõõtu asteroid lendas Maast mööda
#000039
Ajalooline tabamus: astronoomid nägid esimest korda ühinemas neutrontähti
#000040
100 aastat kosmoloogilist konstanti – universumi suurim mõistatus (1/2)
#000041
Interaktiivne ajajoon: 30 aastat, mil maailm ei lõppenudki
#000042
Jaheda tähe ümbrus kubiseb Maa-sarnastest planeetidest
#000043
Teadlased nägid esimest korda gravitatsioonilaineid
#000044
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000046