Nii kaugel, aga ometi lähedal: Jaapani ja Eesti küberjulgeolekupoliitika perspektiivid ja koostöö
#000001
Hoolimata geograafilisest vahemaast on Eestil ja Jaapanil mitmeid ühiseid julgeolekuküsimusi, näiteks küberruumi võimalik destabiliseerumine geopoliitiliste pingete ja konfliktide tõttu, riikliku digitaristu haavatavus ja küberrünnakute mõju usaldusele avatud, demokraatlikus ühiskonnas. Nimetatud probleemidega tegelemiseks on tarvis tihedat rahvusvahelist koostööd ja riiklike heade tavade ning kogemuste jagamist.
#000002
2021. aasta 3. veebruaril korraldas RKK veebiseminari, milles osalesid kahe riigi eksperdid, et arutleda riiklike küberjulgeolekupoliitika väljavaadete ja koostöövõimaluste üle. RKK koosseisuvälise teaduri Henry Rõigase modereeritud ürituse publiku moodustas ligi 70 osalejat Eestist ja Jaapanist ning mitmetest teistest riikidest nagu Bangladeshist, Belgiast, Gruusiast, Hispaaniast, Portugalist, Rootsist ja Hispaaniast. Veebiseminari toimetised avaldatakse RKK uuringuraportis 2021. aasta kevadel.
#000003
Jun Osawa, Nakasone rahuinstituudi vanemteadur, rääkis Jaapani küberjulgeolekuprobleemidest ja käsitles olukorrateadlikkuse kasvatamise, rahvusvahelise koostöö laiendamise ja küberruumis usutava heidutuse loomise raskusi. Ta tõi välja, et riiklikult (Hiina ja Põhja-Korea) rahastatud isikute küberrünnakuid Jaapani vastu on järjest rohkem ja need on intensiivsemad ning kirjeldas, kuidas mõned USA ja Hiina vahelised geopoliitilised pinged küberruumis väljenduvad, kui mõlemad riigid tulevasel asjade interneti (Internet of Things, IoT) ajastul saavutatava digitaalse ülemvõimu pärast võistlevad. Hiinaga seotud isikute peamised eesmärgid on näiteks spionaaž, intellektuaalse omandi vargus ja hiljuti ka propaganda eesmärgil teabega manipuleerimine, samas kui Põhja-Korea režiim tegeleb sissetulekute suurendamiseks ka küberruumis majanduskuritegevusega. Laia küberheidutuse saavutamine peab olema liberaalsete demokraatiate keskne eesmärk, et riiklikult rahastatud küberohtudele vastukaalu pakkuda ja selles on rahvusvahelisel koostööl võtmetähtsus.
#000004
Atsuko Sekiguchi, Jaapani valitsuskabineti sekretariaadi riikliku ohtlike juhtumite ja valmisoleku ning küberkaitse keskuse rahvusvahelise strateegiagrupi asenõunik, keskendus ettekandes Jaapani avaliku ja erasektori küberjulgeoleku alasele koostööle. Ühiskondade suurenev digitaliseerumine, mida veelgi kiirendab COVID-19 pandeemia, muudab need küberruumis pahatahtlikule tegevusele haavatavamaks. Küberruumi ebastabiilsuse ohtusid võimendab see, et internetis ei kehti ühtsed põhiväärtused, õiguslikud ja tehnilised standardid ning sellest on saanud platvorm, kus toimub erinevate kübervõimekusi arendavate riikide konflikt. Selles kontekstis muutub pahatahtliku kübertegevuse tasakaalustamisel üha olulisemaks avaliku ja erasektori ning rahvusvaheline koostöö, mille peamised edutegurid on partnerite omavaheline teabe jagamine ja mitme sidusrühmaga raamistikus usaldust suurendavate meetmete edendamine. Esimene punkt kuulub Jaapanis küberjulgeoleku nõukogu vastutusalasse. Nõukogu loodi 2019. aastal ja sinna kuuluvad riigiametid, kriitilise tähtsusega taristu omanikud ja muud avaliku ja erasektori ettevõtted. Teist punkti edendatakse rahvusvaheliste foorumite, näiteks ÜRO valitsusekspertide grupi, liikmesuse kaudu ja nendesse panustamisega, et propageerida riikide vastutustundlikku käitumist küberruumis rahvusvahelise julgeoleku kontekstis, samuti arendatakse kahepoolset dialoogi küberteemadel, ka Eestiga.
#000006