UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Teadlased kasutavad äädikakärbest raskete ajuhaiguste uurimiseks
#000005
Äädikakärbest, keda enamik meist peab pelgalt hilissuve tüütuks parasiidiks, saab kasutada ka hoopis ülla vahendina teaduse arenguks. Nimelt arendasid Tallinna Tehnikaülikooli neuroteadlased oma laboris uued äädikakärbse liinid, millega saab uurida harvikhaigust.
#000006
Pitt-Hopkinsi sündroom on kompleksne vaimse alaarengu sündroom. Haigusega kaasnevad spetsiifilised näojooned, ühtlasi ei õpi seda põdevad patsiendid kunagi rääkima ning neil esineb motoorikahäireid.
#000007
Maailmas on seda harvikhaigust diagnoositud umbes 500 juhtu, Eestis teadaolevalt üks. Samas arvavad teadlased, et seoses sarnasusega võrreldes teiste sündroomidega (Angelmani, Retti jt), on tegemist aladiagnoosimisega ning Pitt-Hopkinsi sündroomiga patsiente võib tegelikkuses olla rohkemgi.
#000008
Artikli kaasautor, uurimisrühma liige ja TalTechi geenitehnoloogia osakonna teadlane Mari Palgi selgitas, et meie keharakkudes on teadaolevalt igast geenist kaks koopiat, millest üks saadakse isalt ja teine emalt.
#000009
"Pitt-Hopkinsi tõve puhul on üks geeni koopiatest vigane, põhjustades kokkuvõttes patsiendile vaimset alaarengut, kõnepuudulikkust ja motoorikahäireid. Meie eesmärk on leida vahendid (ravimid) aktiveerimaks teist, tervet geenikoopiat, et see töötaks efektiivsemalt ja seega moodustuks lõppkokkuvõttes kas rohkem ja või siis aktiivsemat valku," lausus Palgi. Just sel moel näeb uurimisrühm võimalust leevendada Pitt-Hopkinsi tõve sümptomeid.
#000010
Samas on Pitt-Hopkinsi sündroomi põhjustava geeni variatsioonid seotud ka tunduvalt enam levinud meelehaiguste: skisofreenia ja bipolaarse meeleoluhäirega.
#000011
Tehnikaülikooli neuroteadlaste uurimismeetodi unikaalsus seisneb selles, et nad kasutavad oma töövahendina mitte seni teadusuuringutes enamkasutatud hiiri ja rotte, vaid äädikakärbest (Drosophila melanogaster).
#000013
"Igasugune bioloogiline uurimus vajab oma tööks elusmudelit ning meie valisime selleks äädikakärbse, kuna see on majanduslikult vähe ressurssi nõudev, samas kiire ja minimaalselt ruumi ja vahendeid vajav," lausus Palgi.
#000015
Äädikakärbseid on kasutatud geneetikas ja bioloogias üle 100 aasta. "Mujal maailmas on mitmete ülikoolide juures spetsiaalsed Drosophila liinide keskused, kust saab osta ülalpidamiskulude hinnaga erinevaid geneetiliselt muundatud äädikakärbseid, mida saab kasutada inimeste erinevate haiguste uurimisel. Eestis oleme meie ainsad, kes sellist meetodit kasutavad," selgitas Mari Palgi.
#000016
Uurimistöö praeguses etapis on teadusrühm leidnud kaks toimeainet, mis Pitt-Hopkinsi tõve all kannatavat inimest võivad aidata. "Üks neist on toidulisand resveratrool (looduslikult leidub seda enim punases veinis ja mustikates) ning teine ravim SAHA (praegu kasutusel põhiliselt lümfoomiravimina)," rääkis Palgi.
#000017
Tulevikus soovib uurimisrühm nende väljatöötatud Drosophila mudeli peal testida kahe erineva käitumiskatse (õppimis- ja ronimiskatse) abil veelgi enam potentsiaalseid ravimeid eesmärgiga leida selle geeni aktiivsust tõhusamalt mõjutavad ained.
#000018
Vallo Tillmann: uut harvikhaiguste arengukava vajavad arstid ja patsiendid
#000020
Uuring: mõned patsiendid mäletavad oma surma
#000024
Doktoritöö: muutus kehakaalus võib vormida ka isiksust
#000028
Farmatseut: täihäbi tagajärjel levib mure kiiremini
#000029
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000034
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000035
Meelespea täiskasvanule: mille vastu peaks (uuesti) vaktsineerima
#000040
Nahaarst: inimene ei tohiks tahta saada pruuniks
#000045
HPV vaktsiinist: ausalt ja emotsioonideta
#000046
Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab
#000048
Suure osa läbipõlemisest põhjustab pikaajaline positiivne stress
#000049