Jaanipäeva kristlik ja paganlik taust ehk miks põleb lõke ja voolab õlu
#000005
Suvine pööripäev ehk suvistete pidamine asendus jaanipäevaga ristiusu levides – suvine pööripäev langes kokku Ristija Johannes sünnipäevaga, kes rahvakeeli sai lühendatult Jaani nime. Sellest ka jaanipäeva nimetus, on välja uurinud looduse- ja folkloorihuviline Arvo Pruljan.
#000006
Ristiusu levides asendus pööripäeva ehk suvistete tähistamine Ristija Johannese sündimise päeva pühitsemisega. Külvitööde lõppu märkiv pööripäev, mis oli ja on 21. juunil, nihkus seitsmepäevase külvinädala kasutusele võtmisega juuli algusesse, olenevalt sellest, kui palju oli kalendrivahetuse ajaks Juliuse kalender loomuliku ehk päikesekalendri suhtes nihkunud.
#000008
Eestis on jaanipäev suvise pööripäeva lähedal olnud üheksakümmend kaks aastat. Eelneval umbes seitsmesajal aastal, kui Ristija Johannese sündimise päeva tähistati Juliuse kalendri järgi, oli see Eestis rohkem kesksuve püha, sest seda peeti Gregoriuse kalendri järgi 1.-7. juulil. Suvise pööripäeva lähedale nihutas jaanipäeva 1918. aasta kalendrireform.
#000009
Uus kalender tekitas segadust heinateo alguse arvestuses. Kuigi tähtpäev oli kolmeteistkümne päeva võrra nihkunud, lähtuti looduse arenguga seoses olevate nähtuste jälgimisel endist viisi vanast kalendrist ning räägiti vanast jaanist. Enne 1918. aastat jäi Ristija Johannese sünnipäev (7. juuli) koos peetri- ja heinamaarjapäevaga (13. ja 15. juuli) kesksuviste tähtpäevade kolmikusse.
#000010
Tõenäoliselt peitub just neis asjaoludes üks põhjus, miks näiteks inglise keeles nimetatakse jaanipäeva ehk siis tänapäeval 24. juunit kesksuve päevaks - midsummer day -, ehkki ametlikult pööripäeval algav suvi on jaanipäevaks ainult mõni päev vana.
#000011
Jaanipäeva nimetus on tulnud Ristija Johannese nimest ja märgib tema sünnipäeva. Sünnipäeva tähistamine kirikukalendris on aga erandlik nähtus. Peale Johannese on kirikukalendris talvise pööripäeva lähedal Jeesuse sünnipäev ja Gregoriuse kalendris 8. septembrile jääv Neitsi Maarja sünnipäev.
#000012
Viimane tähtpäev on eesti rahvakalendris tuntud ussimaarjapäevana ja enne 1918. aastat jäi see sügisese pööripäeva lähedale. Sellesse nimistusse võib lisada veel kevadise pööripäeva lähedal oleva maarjapäeva kui Jeesuse eostamise päeva. Ülejäänud nimepäevad on seotud märtrite ja pühakutega.
#000013
Ka meie tähistame 24. juunil Ristija Johannese sünnipäeva. Kaugest pühamehest on küll saanud kodune eesti Jaan, kes rahvauskumustes on viljakasvataja haldjas ja Mardi vend. Jaanipäeva tähistamine jaanitule juures käib aga päikeseusuga seotud paganlike tavade vaimus.
#000014
Üks põhitaotlusi, mis väljendub eriti ehedalt just jaanipäeval, on püüd vabaneda tule puhastava toime abil kõigest halvast. Lõke süüdati jaanilaupäeva õhtul ja tavaliselt põles see jaanipäeva päikesetõusuni. Tänapäeval tehakse jaanituli enamasti ikka maa peale ja erilist kunsti selle asja juures pole.
#000015
Jaanipäeva tähistamine polnud meeltmööda kirikule, aga paradoksaalselt soodustas kirik ise eestlaste paganlikke jaanipidusid. Balthasar Russow kirjeldab „Liivimaa kroonikas", kuidas üle neljasaja aasta tagasi oli tavaks Johannese päeva tähistamiseks kirikute juurde kokku tulla: maarahvas tuli patte andeks saama, saksad ärakaranud orje otsima.
#000016
Pärast kirikus käiku ning vahast hobuste, härgade ja lammaste kujude ohverdamist algas tule ääres vanade tavade järgi jaanikahja ehk -õlle joomine, torupilli puhumine, tants ja trall. Kogu jaanipäeva kombestiku ühetaolisus eri rahvastel lubab oletada, et selle põhijooned on välja kujunenud kauges minevikus.
#000017
Lugeja küsib: kuidas tähistatakse nimepäeva?
#000018
Võidupüha ilm interaktiivsel kaardil: jahedavõitu, pilvine, kuid vihmata
#000020
Kadunud linna elustamine aitab leevendada ajalootraumasid
#000022
Graafik: Venemaa sõda nihutas viimsepäeva kella seierid hukule lähemale
#000024
Millest jutustab iidne “Põimiksuutra” ja mida me sellest õppida võiksime?
#000032
Kasvav energianälg kannustab pruuni kullapalavikku
#000034
Keskkonda kuhjuvatest ravimijääkidest võib pakkuda pääsu kompostimine
#000036
President annetas teenetemärgi mitmele teadlasele
#000038
Professori soovitused vanematele sotsiaalmeedias lastepiltide postitamiseks
#000041
Hüvasti, suveaeg! Miks seda nüüd tarvis oligi?
#000045