Eramu 50m2 esimesel korrusel toimetas õhk-õhk soojuspump. Teisel, 80m2 suurusel pinnal multisplit õhk-õhk soojuspump. Eramu esimesele korrusele pidi tulema 13m2 juurdeehitus uue köögi näol ja vanast köögist pidi saama vannituba. Seega pool põrandat esimesel korrusel läks põrandakütte alla ja teine pool sai radiaatorid. Kütteallikaks oli esialgselt soov õhk-vesi soojuspump.
#000000
Peale esialgset objektikülastust järgnes nädalate pikkune läbirääkimine. Kuna majaosal oli piisavalt vaba õueala horisontaalkollektori tarvis, tuli valikusse minu poolt maasoojuspump, sest:
#000001
1: Korralik õhk-vesi soojuspump maksab samapalju kui maasoojuspump.
2: Maasoojuspumba elektrienergia tarve on oluliselt väiksem, ei kõiguta seda väljas valitsev pakane ega ka tuul.
3: Ei näinud mõtet terassi lähedale paigaldada veel kolmandat “vurri” puhuma?
#000002
Läks aega mis ta läks aga nii see pinnasekollektor vastu talve maha saigi, natukene alla 450jm. Vahepeal oli lammutustöö käigus esimesel korrusel selgunud, et 15a tagasi tehtud puittaladel põrand oli pehkinud. Nagu tihti ehitusel vanade asjadega on: hakkad otsast pihta ja teed ringi peale. Nii saigi esimene korrus tervenisti põrandakütte, uue vee- ja kanalisatsioonitorustiku. Ettevalmistus püstikute näol teise korruse hilisemaks renoveerimiseks on olemas.
#000003
Teeb meele rõõmsaks, kui kütteperioodi lõpul kuuled, et majapidamises elektienergia tarbimine eelnevate aastatega võrreldes vähenes. Seda enam, et kõetavat pinda on varasemast rohkem.
#000005