Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000002
Aeg on muutusteks, mida peab tegema üheskoos
#000003
Sellel ühisprojektil oli suur positiivne mõju, nentis Linnus. Selles oli arvesse võetud kõikide osalevate kutsekoolide eripära ja võimalusi ühistegevuseks. Näiteks otsustati sõiduõpetajate ja autodega seotud koolitus viia Viljandisse ning Võrumaa loobus erialast. Otsustati oma praktikabaase ristkasutada ja hakatigi seda tegema. Koostöö tulemusel valmis Väimelas kutsehariduskeskuse haljastus Räpina õpilaste tööna nende õpetajate juhendamisel. Ristkasutuses on Tsentri võimalused, kus käivad õppimas ka Valgamaa kooli puidu valdkonna õppijad, koostöös õpetavad kolme kooli õpetajad Urvastes.
#000008
„Me olime hästi läbi mõelnud, kuidas üksteist toetada ja Kagu-Eestit tervikuna arendada, ning unustasime või vähemalt püüdsime unustada oma kooli erihuvid. See kogemus näitas, et koostööks olid väga head võimalused,“ tõdes Tanel Linnus.
#000009
Koolijuhid arvavad, et on aeg hästi läbi mõelda, mis toimub kutsehariduses järgmise viie ja kümne aasta jooksul. Kui Euroopa Nõukogu on ülesandeks seadnud ühtse kutsehariduse ruumi kujundamise, siis oleks mõistlik teha seda jällegi mitte ühe kooli kaupa, vaid regiooni silmas pidades.
#000011
Regionaalselt mõeldes peavad kutsekoolid pakkuma haridust väga paljudele sihtrühmadele. Nii Valga kui Võru koolil on suur hulk õppekavasid, Võrumaa KHK-l näiteks 56. See tähendab, et igal aastal tuleb läbi mõelda, kellele missugust õpet pakkuda, et jätkuks õppijaid.
#000012
Võrumaa KHK-d eristab teistest koolidest viie aasta eest loodud puidutöötlemise kompetentsikeskus. Tanel Linnuse arvates võiks kõikides kutseõppeasutustes üle Eesti olla mingi valdkonna kompetentsikeskus parimate spetsialistide ja oskusteabega, kust leiaksid metoodilist abi ka selle ala õpetajad. Keskus võiks olla avatud ettevõtjatelegi, kes saaksid sealt probleemile lahendust või teavet, kust lahendust leida, kuni selleni, et lahendus võib tulla kõrgkooli rakendusuuringust. Sellele ideele võiks kaasa mõelda nii haridusametnikud kui ka need, kes tegelevad regionaal- ja majanduspoliitikaga. Selliste keskuste loomine eeldab tervikpilti strateegiatest, mida koostatakse eri ministeeriumides. Ent kutseharidust n-ö suurel pildil vaadates ei ole mõttekas jagada Eestit regioonideks, arvas Margus Ojaots.
#000013
Piiriala elanik on julgeoleku tagatis
#000014
Eriti kriitiline on ääremaal olukord, kui vaadata elanike vanuserühmi – Kagu-Eestisse jäävad paigale pigem vanemaealised. Tekkinud on ränne, kus Eesti kagunurka tulevad elama need, kel lapsed käivad koolis ja kelle töökohad võimaldavad episoodilist või kaugtööd. Kellel on vaja lapsi koolitada, kolib ära.
#000017
Ka äärealade elanikel peab olema võimalus tööalaselt areneda ja selleks on Margus Ojaotsa sõnul väga sobiv töökohapõhine õpe, mis on ääremaal elutähtsamgi kui suurtes keskustes. Koolide säilimisele aitaks kaasa, kui töökohapõhine õpe laieneks veelgi. See oleks sobivaim õppevorm ka võõrtööjõule, kelle hulk tulevikus tõenäoliselt mitte ei kahane, vaid pigem kasvab.
#000019
Osa erialaliite on seisukohal, et nende valdkonnas ei saa töötada ilma kvalifikatsiooninõudeid täitmata. Neid erialaliite, kes töötajatelt kvalifikatsiooni nõuavad, võiks olla rohkem, pakkus Ojaots. Nii nagu nõutakse kutsekoolilõpetajatelt kvalifikatsioonieksami sooritamist, võiks olla kord, et kolmandatest riikidest tulijad ei pääse Eestis tööjõuturule enne, kui on läbinud mingi õppe kutsekoolis. Kuna neid inimesi on kohe tööle vaja, siis toimuks õpe töökohapõhiselt, tegi Ojaots ettepaneku. Praegu järgivad seda põhimõtet üksikud tööandjad, kuid see nõue võiks olla süsteemne.
#000020
„Ainuõige otsus,“ hindas sügisel toimunud koolide sellist ühendamist Võrumaal Tanel Linnus. „See on suurepärane võimalus ja tulevaste hariduskeskuste loomise alge.“ Kutseõppeasutused annavad ka keskharidust, mida nimetatakse kutsekeskhariduseks. Linnuse sõnul tuleks kokku leppida keskhariduse sisulises tähenduses ja vaadata, kui palju on selles kohustuslikke kursuseid ja kui palju on võimalik akadeemilist ning praktilist suunda diferentseerida.
#000022
„Me oleme välja pakkunud kursuste miinimumarvu nii kutsehariduses kui ka gümnaasiumihariduses,“ rääkis Linnus. Võiks olla viiskümmend kursust, lisaks muud kooli pakutavad valikud, mis võimaldaks öelda, et kui see õppetsükkel on lõppenud, siis on lõpetajatel ühesugune baaskeskharidus, sõltumata sellest, kas nad on õppinud kutsekoolis, riigigümnaasiumis või munitsipaalkeskkoolis.
#000023
Kalle Toomi sõnul oleme keskhariduse käsitusel jäänud ajast maha, arvates ikka, et keskharidus saadakse õppides teatud hulga akadeemilisi aineid. „Keskharidus peaks olema selline, et õpi ükskõik mida kolme aasta jooksul neljanda kvalifikatsiooni tasemel. See võiks olla keskhariduse uus definitsioon,“ pakkus Toom.
#000025
„Me pole veel täielikult lahti saanud nõukogulikust mentaliteedist, et hästi saab elada ainult kõrgharidusega,“ täiendas Ojaots. „Kuigi üle saja tuhande kaasmaalase, kes välismaal töötavad, tõestavad vastupidist, sest nemad on valdavalt kesk- ja keskeriharidusega.“ Keskhariduse mõiste on ajale jalgu jäänud, oli Ojaots Toomiga ühte meelt.
#000026
„Mina nimetan seda üheksateistkümnenda sajandi mõtteviisiks, mis peegeldab kutsehariduse käsitamist,“ jätkas Linnus. 19. sajandil oli kutsehariduse kiire tõusu põhjus selles, et tootmises vajati palju ühesuguse ettevalmistusega töölisi. Nõukogude ajal oli kutsekoolis 35 õpilast õppegrupis. Nüüd ääremaade kutseõppeasutustes nii suuri gruppe kokku ei saa, sest pole nii palju soovijaid ja ka õpetamise sisu on muutunud.
#000027
Kutsehariduses toimub juba ammu õpilaste võimekust ja soove ning oskusi arvestav eraldiseisev õpikäsitus. „See tähendab, et Jürile ja Jaanile on ette nähtud erinev tempo. Ja kui ta lävendipõhise osa omandab, siis on tal haridus olemas,“ sõnas Linnus. Nii ei saagi enam õpetada suurt rühma ühes tempos. Ega saa seda teha ka juhul, kui koolis on vaid kaks CNC-keskust. Individuaalne õpikäsitus on kutseõppeasutustes igapäevane nähtus.
#000028
Kui jutt läks rahastamisele, nimetasid piiriala koolijuhid, et eelistatud on linnad, kus saab suuri õppegruppe kokku panna. Ehkki haridus- ja teadusministeerium püüab aeg-ajalt ääremaa koolidele toetust anda, et nad jääksid ellu ka väiksemate õppegruppidega, on vaja individuaalse haridustee ja igaühe õpioskuste arendamisel ümber vaadata õppe rahastamine, olid koolijuhid ühel meelel.
#000029
Aga ikkagi räägivad mõned ettevõtjad, et kutseharidusse on nagu musta auku raha andmine, midagi välja ei tule. „Seda räägivad inimesed, kes ei saa üldse aru, ei taha aru saada või ei suuda süveneda,“ arvas Linnus.
#000031
OSKA raportid on paraku ääremaalt vaadates üsna Tallinna-kesksed, tõdesid koolijuhid. Kui heita pilk kas või raporti jaoks andmete andjate ringi, siis on need enamasti suurettevõtted. Pealinna suurtele ettevõtetele omane lähenemine aga ei toeta väikeettevõtete huve ega arenemist, eriti äärealadel. Lühinägelik on ka soovitus hakata käsitöö valdkonnas õppegruppe avama üle aasta. „See ei sobi ääremaale, kus tuleb mõelda ka õpetajate töökoormusele. Just äärealadel tuleb hoida koole elus, et inimesed ei koliks mujale,“ lausus Toom.
#000032
„Õppimine on maapiirkondade inimeste võimalus arendada ennast selles suunas, mis võimaldab neil teha kõrvaltööd ja saada lisasissetulekut,“ põhjendas Toom vastuseisu. Pealegi, kui vastuvõtt on üle aasta, väheneb eeldatavalt ka rahastus. Käsitöö erialadel on praegu väike vastuvõtt kõigis viies koolis: Räpinas, Olustveres, Kuressaares, Haapsalus ja Sillamäel. Nende koolide suutlikkus eriala hoida ja arendada langeb harvema vastuvõtu korral alla kriitilise piiri ja viib varem või hiljem väljasuremiseni. Vastuvõtu vähendamine kahandab maapiirkonna inimeste võimalusi õppides oma konkurentsivõimet parandada või elatustaset tõsta. Kuid see mõjutab ka meie rahvakultuuri püsimist.
#000033
„Puutudes iga päev kokku ettevõtjatega, kellest Kagu-Eestis on üle 90% väikeettevõtjad, näen ma, et koroonatingimustes on käsitööoskusi järjest rohkem vaja,“ lisas Hille Lillemägi. „Näiteks väga palju tellitakse eritellimusel mööblit ja restaureeritakse ilusat vana.“ Käsitööoskust ei tohiks Lillemäe sõnul unustada mitte üheski valdkonnas, ka mitte ettevõtte seisukohalt.
#000034
Tanel Linnus oli seda meelt, et kui meie rahvusliku identiteedi alus on nii vaimne kui ka materiaalne kultuur ja selle hoidmine, siis peab valitsus oma ministeeriumide kaudu mõtlema, kuidas meie esivanematelt päritud tarkust ja oskusi uuele põlvkonnale edasi anda. Koolitustellimuse vähendamine käsitöö valdkonnas on kaudselt rünnak Eesti kultuuri vastu. „See on ideoloogia ja hariduse küsimus,“ lausus Linnus. „Me teame ajaloost, et seal, kus hakatakse takistama järjepidevust, traditsioonide alleshoidmist ja vanavanemate kogemuse üleminekut lastelastele, kaob rahvuslik identiteet kiiremini.“ Vaja on ministeeriumide selgeid kokkuleppeid rahvuskultuuri toetamiseks õppeasutustes.
#000035
Euroopa Nõukogu soovitab oma liikmesriikidel kujundada ühtset kutsehariduse ruumi. Soovitusi lähemalt uurinud Kalle Toomi sõnul on nõukogu dokument sisult kümne aasta tagune algatus, mida nüüd uuendati. „Kutseharidus on Euroopa tööjõuturgu silmas pidades prioriteetne ja sellega seoses tuleb midagi kokku leppida. Kvalifikatsioonisüsteemide arendamine riikides ja nende suhestumine Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kaudu on üks osa protsessist,“ rääkis Toom. „Oluline on, et areng on järjepidev, mitte hüplik ühelt teemalt teisele või eri suundades. See annab meile ka Eestis kindlust.“ Koolijuhtide eesmärk on tema sõnul ikka tagada kooli jätkusuutlikkus ka tulevikus.
#000036
Räpina aianduse õppes nähakse tulevikukoostööd Võrumaa KHK-ga mehhatroonikas. Aianduse inimesed peavad olema valmis oma töid automatiseerima, digiteerima, mida pole võimalik teha asjatundmatuna. Väimela mehhatroonika laborites ollakse valmis Räpina õppureid vastu võtma. „Juba kümmekond aastat tagasi tegime esimesed katsetused, kuidas väiksemahulised kasvuhooned tehnoloogiaga tööle panna, ja kolm töötavad meil senimaani,“ rääkis Linnus, kes näeb selles ettevõtmises kahe kooli kindlat ühisosa.
#000037
Kompetentsikeskuse Tsenter üks põhieesmärke on minirobotite kasutamine ja puiduvaldkonna digiteerimine. See annab direktor Linnusele põhjust küsida, kas rahastajatel jätkub tarkust investeerida tulevikutehnoloogiatesse; kuidas saaks kool osta oskusteavet, kui endal on seda napiks jäänud; kuidas suudaks tuua kool oma liikmesriikidest parimaid spetsialiste teatavaks perioodiks õpetama ja ka õpilasi õppima – kuidas rahvusvahelistumine käiks tegelikult, mitte paberil.
#000038
Võrumaa KHK-s rahvusvaheline suhtlus toimib ja koolis on pea 20 aastat käinud paljude riikide õppejõud õpetamas. „See peaks muutuma kõikides koolides igapäevaseks,“ arvas Linnus. „Üksi ei olda tugev. Oskusteave tuleb kooli tuua inimeste, mitmesuguste rakendusuuringute kaudu.“
#000039
Kõik koolijuhid on seda meelt, et koostööle ja üksteisele toetudes ning üksteiselt õppides on võimalik ääremaades anda tubli panus piirkonna arengule. Vaja on kaasata rahvusvahelisi spetsialiste, tuua sisse oskusteavet koolide eesmärkidest lähtuvalt; vaadelda ja analüüsida kutsehariduse arenguperspektiivi kogu Eesti ulatuses. Ärgem jäägem kinni 19. sajandi mõttemallidesse, saagem aru tõsiste sisuliste muutuste vajalikkusest, mõelgem loovalt. Ärgem kartkem uusi lähenemisi, uusi mõtteid, mis kõik on suunatud õppesisu paremaks toimimiseks. Just praegu on aeg muutusteks. Tehkem seda kõik koos!
#000041
Õppekavasid peaks ette valmistama tihedalt käsikäes tööandjatega, sest tööandjad ei taha väga mahukaid õppekavasid. Kui tööandjatega koos õppekavad välja töötada, võiks need koostöös ka ellu rakendada, pakkus Valgamaa kutseõppekeskuse direktor Margus Ojaots. Kindlasti saavad Ojaotsa arvates tulevikus aktuaalseks kiirelt valmivad uued õppekavad. Praegu on nende valmimine ja menetlemine pikk protsess, kui tegemist on mitte täiend-, vaid formaalõppe kavadega. Tööandjatel võib selle aja jooksul huvi ära kaduda.
#000043
Õpetajad teevad õppekava, võtavad mõned eriala tundvad inimesed appi ja tööandjaga koos valmib õppekava. Seejärel läheb kava kooskõlastamisele. Selgub, et seda õppekava pole Eestis varem olnud või puudub sel standard, sest seni on vajalikku tööjõudu saadud väljaspool Eestit olevatest kutseõppeasutustest. Nüüd, kui Valgas läheb selle eriala töötajaid rohkem vaja, tahab ettevõte ühe õppegrupi piirilinnas avada. Tekib küsimus, kellel on pädevust hinnata selle õppekava vastavust nõuetele.
#000045
Harva esinevate õppekavade kinnitamisel on Ojaotsa sõnul olnud probleem, et puudub kompetentsus seda hinnata.
#000046
„Ja siis võidakse hakata tegelema pseudo- ja kõrvaltegevustega ning küsimustega, millest aru ei saada. Aga õppekava võiks palju kiiremini menetleda,“ arvas Valga koolijuht, „sest väga hea õppekava ja keskpärane õpetaja annab ühe tulemuse, aga keskpärane õppekava ja väga hea õpetaja oluliselt parema tulemuse.“ Õpetaja määrab rohkem õppekvaliteeti kui õppekava.
#000047
„See kehtib kogu hariduse kohta,“ nõustus Räpina AK direktor Kalle Toom. „Tunduvalt olulisem on see, kuidas õpitakse, kui see, mida õpitakse. Ja oluline on, kuidas õpitut rakendama hakatakse.“
#000048
„Isegi kui õpetame konkreetset eriala, ei saa me unustada üldpädevusi,“ lisas Ojaots. „Kui me õpetame ja arendame inimesi koolis, siis on väga oluline leida eriala ja üldpädevuste tasakaal.“
#000049
Koolid tähistasid eesti kirjanduse päevaSkaalameetod sobib iga õpetaja meetodivaramusseMeediapädevuse arendamine aitab hoida ajakirjandusvabadustInterneti rämps tuleb kooli kaasaAnna noortele võimalus ja nad teevad ära
#000053