Kersti Kaljulaid: meil pole täit selgust, palju meil vabadust on
#000003
Mis üldse on enam lubatud oma kodus, oma maa peal, mis on keelatud? 2020 ei tohi olla aasta, mille kohta 30 aastat hiljem öeldakse – see oli hetk, mil jäime ilma oma vabadustest, ütles president Kersti Kaljulaid iseseisvuse taastamise 29. aastapäeval presidendi roosiaias peetud kõnes.
#000004
20. august 1991 on päev, millest alates elame hirmuta maailmas. Saabus vabadus!
#000005
10. septembril 1991. aastal Moskvas, Eesti astumisel OSCE-sse, ütles Lennart Meri: "Eestis vihati endisi võimukandjaid, kuid see viha ei olnud suunatud vene rahva ja kultuuri vastu, vaid totalitaarse võimu vastu".
#000006
Niisugune oli meie arusaamine vabadusest – et meid iial enam ei koheldaks valitsejate suva järgi! Selle hääletasime vaimustusega oma põhiseadusesse; riigist pidi igaveseks saama õiglase kohtlemise ja võrdsete võimaluste tagaja.
#000007
Tänavu tähistasime Eesti esimese põhiseaduse 100. aastapäeva. Sel puhul arutasime Riigikogus, mis on meile õigem. Kas riik kui võim oma kodanike üle, allumine ühisele suurele eesmärgile, mille kirjeldavad valitsejad, toetudes või väites end toetuvat enamuse arvamusele.
#000009
Või tõdemus, et vabadus on nagu rõõm – jagades ei saa endale vähem, vaid rohkem.
#000010
See on oluline ja vajalik vaidlus. Nüüd, 28 aastat hiljem, saame tagasi vaadates näha, kuidas me kehtiv põhiseadus on Eesti inimestele sobinud.
#000011
Riik ei ole kohelnud meid erineval moel, olgu me maailmavaade või isiklikud valikud millised tahes. Põhiseaduses antud vabadused on tulnud muude seadustega sisustada ja kirjeldada ning seda on järjepidevalt tehtud.
#000012
Eestis saab inimene võita kohtus riiki, vaene rikast. Riik ei kujunda oma suhtumist kodanikku ega teistesse seaduslikult siin viibijatesse selle järgi, millist elu inimene soovib elada. Riigivõimu kandjad ei langeta otsuseid kitsalt nende huvides, kes on nad võimu juurde valinud.
#000013
Praegu on aeg ausalt öelda – see poliitiline kultuur on muutumas. Muutus pole enam ainult sõnaline, vaid sisuline – see puudutab riigi nimel tehtavaid otsuseid. Kes ei suuda, läheb ära, aga eks ametniku elukutse juurde kuulub ka poliitilise tahtega kaasa minemine.
#000015
Olen kindel – valdav enamus meist siiski ei taha, et riik teeb oma otsused mitte me õigustest lähtuvalt, vaid kiusu ajades, toetades neid, kes on võimu meelest õiged ja jättes külma kätte need, kes seda pole. Kui keegi on riigi jaoks kuidagi õigem, siis ei tea me kunagi, kauaks seda soosingut jätkub. Valeks võib osutuda igaüks, oma püüdluste ja unistustega. Täna ühed, homme teised.
#000018
Me peame oma vabaduste kaitsmisest rääkima
#000020
Me lihtsalt peame oma vabaduste kaitsmisest täna väga tõsiselt rääkima – juba sellepärast, et tänavu muutus meie noorte maailm samuti radikaalselt, nii nagu meie põlvkonnal 1991. aastal.
#000022
On väga tähtis, et nii noored kui ka muidugi me kõik tunneksime siiski, et meie vabadusi miski muu peale viirusega seotud paratamatuse ei piira. 2020 ei tohi olla aasta, mille kohta 30 aastat hiljem öeldakse – see oli hetk, mil jäime ilma oma vabadustest.
#000024
Muidu kaob usk õigusriiki, inimestel tekib ebakindlus oma õiguste suhtes. See on vabaduse lõpp.
#000026
Lärmaka peo korraldajad teavad: hilisõhtul peab lärm vaikima, muidu tuleb politsei. Mida me teame sellest, milliste tingimuste mittetäitmisel tuleb terviseamet ja vahel ka ametiga koos politsei?
#000027
Kas piisab närvilistest naabritest, kes on peol näinud kedagi, kes kõneles hispaania keeles, selleks et üks amet võib tulla ja oma kontrolliga peo ära rikkuda?
#000028
Aga kui tegu on sõpruskonna mitmepäevase kokkutulekuga, võib-olla isegi hipide või mõne muu subkultuuri esindajatega? Kas tohib? Mis üldse on enam lubatud oma kodus, oma maa peal, mis on keelatud?
#000029
Kuidas õigesti karantiinikohustust täita? Miks tuntud blogija võis kevadel ka diagnoosituna korraldada vahva väravasünnipäeva nii, et sellele ei järgnenud mingite ametite tähelepanu? Miks ei pahandanud keegi, kui kroonviirushaigust põdenud arst rääkis lehes, et ikka käis haige olles õhtuti metsas koeraga jalutamas?
#000030
Nüüd aga – legaalselt siia saabunud teise riigi kodanikult võetakse õigus viibida Eestis seepärast, et ta polnud saanud aru – karantiin tuleb veeta mitte midagi tehes. Isegi oma armetu elukoha kõpitsemine – see on keelatud töö.
#000032
Milline siis nüüd on "korrektne" karantiinis istumine? Kas ka Eesti inimene, kes saabunud välisriigist ja otsustanud, et ihuüksi omal maal võsavõtmine on piisav viis karantiinis olla, võib karta sanktsioone, sest ta rikub reegleid? Või on selline kohtlemine mõeldud ainult välisriikide kodanikele?
#000033
Või ongi nüüd nii, et iga Sinu õigus ja vabadus – omandi puutumatus, isikuvabadused, õigus ettevõtlusele – on olemas ainult nii kaua, kui kellelegi tuleb pähe need Sinult ära võtta?
#000036
Tänavune aasta on olnud me noortele kodanikuõpetuse kiirkursus. Igaühest on sõltunud ja sõltub Eesti käekäik. Tavalises ajaloo kulus saame alles palju hiljem aru, mis oli kellegi roll, et ajalugu ei läinud teisiti.
#000037
"Õnnepisarad silmis sinimustvalge lipuga seista on ülevam kui bussis maskiga."
#000040
Ka Balti ketis seistes oli meie tulevik meie kõikide otsuste summa. Aga tol ajal kandis meid vaimustus ja koosolemise tunne. Nüüd on teisiti. Ja mõnes mõttes raskemgi. Õnnepisarad silmis sinimustvalge lipuga seista on ülevam kui bussis maskiga.
#000041
Meie noored on seisnud meiega koos ja kandnud seda eakohatut vastutust. Selline on kriisiaja põlvkondade saatus. Kriis on meid ühendanud – enam ammu pole kogukond ja naabruskond niimoodi ühte hoidnud nagu nüüd. Sildid me trepikodades – andke teada, kui vajate abi. Olulise osa selle kogukonnatöö taga on noored, kes teades, et on vähem ohustatud, tahavad aidata teisi.
#000042
Me peame neile vastu andma kindlustunde, et otsustades juhindume põhiseadusest ja universaalsetest inimõigustest. Et kriisi lahendus ei peitu jagunemises omadeks ja võõrasteks ning üha vihasemas heitluses lõplike ressursside jagunemise nimel.
#000043
Täna meil pole täit selgust, palju meil vabadust on. Pole näiteks selgust, kas eakate inimeste või puude tõttu hooldekodudes elavate inimeste õigused on ikka sama tähtsad kui teiste omad. Või on ühtede õigus minna eluga edasi olulisem, kui teiste soov elulõpul regulaarselt oma lähedastega kohtuda?
#000044
On tunne, et kõik need ettevõtmised, mida toetab riigivõim või ka kohalik võim, on paremini kaitstud ärajäämise eest kui teistsugused ettevõtmised.
#000045
Igal muul juhul võib tulla "kohalike inimeste hirm ja mure" ja kaaluda üles kõigi osalejate kogunemisvabaduse, korraldajate ettevõtlusvabaduse, eraomandi puutumatuse ja palju muud, mida oleme pidanud oma põhiseadusega antud õiguseks.
#000046
Ma ei taha, et kunagi hiljem öeldakse – selle nimel või selle taha pugedes, et kaitsta meid viiruse eest, tapsid nad meie vabaduse. Me ei saa kaotada kurja viirust, aga õigusriigi ja demokraatlikud vabadused saame me noorte jaoks alles hoida. See loeb. Vabadus ongi kõige olulisem! Meie põhiseadus on kõige ilusam!
#000049
Eesti teadlased seisavad meie vabaduse eest
#000050
13 aastat on 20. augustil, meie iseseisvuse taastamise päeval, antud Eesti vabaduse eest võitlemise, tema hoidmise ja kindlustamise tunnustähisena üle tükk meie iseseisvuse taastamise eelsetel ärevatel päevadel Toompea kaitseks veeretatud rahnust.
#000051
Kivi laureaat aastast 2017 on kirjutanud:
#000052
Enam tõesem pole see sedastus kunagi olnud kui tänavu.
#000053
Sellegipoolest – 2020. aasta kivi kuulub Eesti teadlaskonnale. Mitmel põhjusel. Esmalt on nemad need, kes kannavad kroonviirusega võitlemisel vastutust selle eest, et poliitilised otsustajad oleks hästi kursis, millest tõesti on abi ja millest mitte.
#000054
Nii seisavad nad oma teadmistega meie vabaduse eest.
#000055
Teiseks – meie põhiseaduse vaimus kasvanud noored, ka akadeemilised noored, on meie vabaduste tulevik ja nemad hoiavad Eestit rajal, millel oleme 30 aastat astunud. Nende rahvusvaheline ja avatud mõtlemine seisab vastu minevikuihalusele ja suletusele meie poliitikas.
#000056
Nii panustavad noored teadlased meie vabadusse.
#000057
Ja veel – just noored teadlased on viimasel aastal kanaarilindudena protestinud riigi sõnamurdlikkuse vastu siis, kui teised ühiskonnaliikmed seda nii teravalt ei tundnud. Jah, ma räägin teadusleppest.
#000059
Õigusriik, sõnapidaja riik, meie põhiseaduse vaimus toimetav riik, on me noortele teadlastele – ja kogu põhiseaduse vaimus kasvanud põlvkonnale – midagi, mille eest nad on valmis seisma.
#000060
President Kersti Kaljulaid: olime valmis tegema otsust, et pidu ei toimu
#000066
Ilves: hakkame 20. augustit nimetama Jätkupäevaks!
#000067
Riigikogu esimees Henn Põlluaas: me peame säilitama usu oma riiki
#000069
20. augusti eriprogramm rahvusringhäälingu kanalites
#000070
Are alpakafarmis sündis tänavu üheksa alpaka- ja üks laamabeebi
#000086
Jaan Toots esitati Narva linnapea kandidaadiks
#000087
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000092