Saksamaal käib Bundeswehri aegade suurim moderniseerimine, kuid kriitika ja kahtlused kaitseminister Christine Lambrechti (SPD) suhtes üha kuhjuvad. Enam kui üheksa kuud pärast Ukraina sõja algust on kõikvõimalikud hanked Bundeswehri tugevdamiseks hilinenud, selgub ARD Tagesschau analüüsist.
#000004
Kaks aastat tagasi teatas enam kui 20 aastat Bundestagi saadik olnud Lambrecht, et eelseisvatel Saksamaa parlamendivalimistel ta enam ei kandideeri. Spiegelile antud usutluses rääkis tollal 55-aastane poliitik, et on vanuses, millega ta saab veel midagi uut oma elus ette võtta.
#000005
2021. aasta parlamendivalimised tõidki muutuse poliitiku elus, kuid seda oodatust teisel viisil. Varem ka justiitsministri ametit pidanud Lambrecht ei lahkunud poliitikast, vaid temast sai sotsiaaldemokraatide (SPD) võidu ja Olaf Scholzi kantsleriks saamise järel ootamatult kaitseminister.
#000006
Miks just tema? Ühelt poolt soovisid sotsiaaldemokraadid endale valitsuses mõjukat kaitseministri kohta. Teisalt soovis Scholz täita valitsuskabineti võrdselt naiste ja meestega.
#000007
Sellele vaatamata oli Lambrechti saamine kaitseministriks ka paljudele sotsiaaldemokraatidele üllatus. SPD vasakpoolsest tiivast pärit juristi taustaga poliitik polnud seni kaitsevaldkonna või Bundeswehri teemal silma paistnud.
#000008
Lambrechti ministriaja algus oli lootustandev ja seda üsna otse ka Eesti jaoks. Ta tegi oma esimese välisvisiidi kaitseministrina Leetu, kus külastas kohapeal olevat Saksa kontingenti. Seda hinnati kui poliitiliselt head ajastust, sest see andis piirkonna riikidele signaali, et Saksamaa seisab nende NATO liitlaste kõrval, kes Venemaa naabruses.
#000009
See oli märk, et Lambrecht peab NATO idatiiva tugevdamist väga oluliseks. See pidi rahustama ka NATO idatiiva riike, kes olid mures Vene vägede kuhjamisele Ukraina piirile. Ehkki Berliinis arvati tollal, et Putin lihtsalt blufib, siis kaks kuud enne sõja algust tehtud visiidiga tegi Lambrecht selgeks oma alliansi poliitilised eelistused.
#000010
Paraku sellega Lambrechti edulugu algas ja ka lõppes. Vaid paar nädalat pärast Leedu-visiiti andis ta kriitikutele esimese kondi pureda. Ta lubas Ukrainat toetada 5000 kiivriga ja rääkis, et seda tuleks mõista "väga selge signaalina Venemaale". Arvestades Venemaa sõjalist potentsiaali tundus see paljudele pehmelt öeldes ebapiisav. Kaitseministrit naeruvääristati tema sõnade pärast nädalaid.
#000011
Mõni päev pärast Ukraina-vastase sõja puhkemist lubas Saksamaa otsustavalt suurendada oma kaitsekulutusi. Kantsler Scholz lubas, et veel 2022. aastal investeerib riik 100 miljardit sõjalisteks kuludeks ja kaitse-eelarve kerkib üle kahe protsendi SKP-st.
#000013
100 miljardit eurot oli summa, millest Lambrechti eelkäijad ei osanud isegi unistada. Praegune tegelikkus on aga, et raha on kaitsevõime tugevdamiseks kasutatud ära loodetust palju aeglasemalt. Järgmisel aastal ei suudeta 100 miljardist ära kasutada ka kümnendikku.
#000015
Näiteks 10 miljardit eurot maksma minevate USA-s toodetud varghävitajate F-35 soetamine on takerdunud erinevatel põhjustel. Maailma moodsaimaks lahingulennukiks peetavate F-35 soetamine on takerdunud lisakulude tõttu, mis seotud näiteks lennuväljade uuendamisega.
#000016
Kõik see on mänginud trumbid kätte SPD peamisele oponendile CDU-le. Nad ründavad Lambrechti parlamendis pea iga päev, sest leiavad, et kaitseministri tegevuse või tegevusetuse tõttu muutub Bundeswehr mitte tugevamaks, vaid nõrgemaks.
#000017
CDU saadik Johann Wadephul ütles Bundestagi eelarvearutelul otse välja, et Lambrecht peaks täitma paari aasta taguse lubaduse ja minema poliitikast pensionile.
#000018
Lambrecht reageeris kriitikale pahameelepurskega ning vastas Wadephulile ja teistele CDU saadikutele, et keerulisi relvasüsteeme ei saa poest lihtsalt riiulilt osta, mistõttu ei ole ka kriitika tõsiseltvõetav.
#000019
See on tõsi, et moodsate hävitajate või uute sõjalaevade hankimine pole kuude, vaid aastate teema. Kuid puuduste nimekiri on ikka üllatavalt pikk – ka asjade puhul, mida saaks kiiremini kätte. Bundeswehris on endiselt puudu hädavajalikust, olgu selleks kaitsevestid, soojad riided ja moodsad raadiosaatjad. Ja muidugi laskemoon.
#000021
Lambrecht on saanud viimasega seoses kriitikat ka nn foorivalitsuse partneritelt. Ajakirjandusse lekkinud kirjavahetusest selgus, et novembri lõpus palus ta laskemoona probleemi lahendamiseks rahandusministeeriumil viivitamatult eraldada vajalikud vahendid. Juttu on olnud kuni 20 miljardist.
#000022
Rahandusminister ja koalitsioonipartner FDP juht Christian Lindner aga vastas, et kaitseminister ei väljendanud soovi õigel ajal – ei 100 miljardi suuruse erifondi läbirääkimistel ega parlamendiaruteludel. Seega, ta ei teinud kodutööd õigel ajal.
#000023
Meedia pureb ka väiksemate asjade kallal kui hävitajad või laskemoon. Kevadisel Bundeswehri sõdurite külastamisel Malis kandis Lambrecht kõrbes kõrge kontsaga kingi. Selle üle ilgutakse meedias ja eriti sotsiaalmeedias siiani.
#000024
Kui opositsioon on olnud ammu veendunud, et Lambrecht on kaitseministrina läbi kukkunud, siis kannatamatus teha suhtes kasvab ka foorivalitsuses. Juba on spekulatsioonides välja toodud ka võimalike ametijärglaste nimed. Samas on kantsler Scholz siiani Lambrechti selja taga seisnud. Ning paljude arvates on Lambrecht pigem Scholzi enda poliitika elluviija.
#000026
Valitsusremondiks võib siiski anda hea võimaluse siseminister Nancy Faeseri väidetav soov minna Hesseni liidumaa juhiks. Hesseni liidumaa valimised toimuvad 2023. aastal ja Faeser võib saada SPD esikandidaadiks, mis suure tõenäosusega tooks kaasa juba kampaania ajaks siseministri kohalt taandumise.
#000027
Kui Lambrechtilt selle kohta uuriti ja lisati ka, et kas Lambrecht ise võiks liikuda Faeseri asemel siseministri kohale, vastas Lambrecht, et Faeserist ei saa mitte ainult SPD esikandidaat, vaid esimene naispeaminister Hesseni liidumaal.
#000028
Sellest järeldati, et ta ise mõtleb ennast juba ka siseministri toolile ja kaitseministri ametis on ta senikaua formaalselt ehk nn valveministrina.
#000029
Meedia: Saksamaa kaitseminister astub ametist tagasi
#000030
Itaalia edukaim naisolümplane plaanib USA eest võistlema hakata
#000034
Ukraina sõjaväeluure: varsti algab sõja aktiivne faas
#000035
Kell 21.40 "Valimisstuudio": erakondade esindajad riigikaitsest ja julgeolekust
#000037
Õiguskantsler: riik kohtles ettevõtjaid koroonatoetusi makstes ebavõrdselt
#000038
Tarmu Tammerk: valimiste kajastamisest ERR-is
#000040
Azovstali kaitsjad: Ukraina põgenikule tuleks esitada kolm kontrollküsimust
#000041
Ukraina luure: riigi pinnal on üle 300 000 Vene sõduri
#000042
Põhjamaad lahkuvad rahvusvahelisest ajakirjanike liidust
#000046
USA süüdistab Venemaad uue START-lepingu rikkumises
#000048
Maksu- ja tolliamet avastas salajase sigaretitehase
#000049
Tom Brady kuulutas teistkordselt karjääri lõppenuks
#000051
Kratt ennustab Pariisi kliimaeesmärgi purunemist lähikümnendiks
#000053
Arvustus. "Laste hotell" on universaalne teos, mis kõnetab nii lapsi kui ka täiskasvanuid
#000058
Türgi välisminister: meie julgeolekumuredega tuleb samuti arvestada
#000060
Rootsi erakondade juhid arutasid peaministri kutsel julgeolekuolukorda
#000062