UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Õpilasuurimus kujundavast hindamisest: viiendik tagasisidest on sõnaline
#000005
Kujundava hindamise põhimõte on toetada õpilase arengut tihedama tagasisidestamise kaudu kogu õppeprotsessi vältel. Autor/allikas: .au
#000006
Kujundav hindamine toetab õppija õppimisprotsessi, mitte ei sea eesmärgiks anda arvulist hinnet omandatud teadmistele. Kuidas seda hindamisviisi tegelikkuses koolis rakendatakse, uuris Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õpilane Kelli-Karita Jefimov.
#000007
"Kuule, ära võta isiklikult, aga seda kirjatükki saaks palju paremaks muuta", ütles kolleeg, kes käesoleva loo esimese versiooni läbi luges ja tagasisidet andis. Hm, mõtlesin. Tegelikult ju peangi isiklikult võtma – mina ise kirjutasin jutu nii, et oleks saanud veel palju paremini. Tõepoolest, leidsingi palju ligadi-logadi kohti, kui nupukese uuesti läbi lugesin. Tore, et kolleeg võttis vaevaks arvamust avaldada. Hakkasin uuesti tööle.
#000008
Kirjeldatu on näide kujundavast hindamisest. Kujundav hindamine on osa uuest õpikäsitusest, mida juba mõnda aega peavad rakendama kõik Eesti üldhariduskoolid.
#000009
Vanem põlvkond on harjunud, et teadmiste omandamise mõõdupuuks on hinded. Seda on nimetatud ka traditsiooniliseks hindamismeetodiks: õpetaja annab õpilasele teadmise, õpilane õpib ja järgneb teadmiste kontroll.
#000010
Kujundava hindamise põhimõte on toetada õpilase arengut tihedama tagasisidestamise kaudu kogu õppeprotsessi vältel – uue teadmise omandamine on justkui jagatud väiksemateks sammudeks, mida õpilane ja õpetaja koos jälgivad ning mille tulemusena on õpilane enne lõplikku teadmiste kontrolli või hinde saamist oma tasemest rohkem teadlik.
#000011
Seega võib ka hinne olla kujundava hindamise finiš, kuid teel selleni saab õpilane õpetajalt tihedamalt individuaalseid orienteerumisjuhiseid, nii et enne kontrolltööga alustamist teab ta täpsemalt oma võimeid ja ka õppimise eesmärki.
#000012
Õpetaja roll on seega teisenenud – õppijatel pole vaja enam niivõrd teadmiste jagajat kuivõrd õppimise protsessi toetajat, kes aitaks õppijal infokülluses õige teeotsa valida ja sellel püsida.
#000013
Uurimus sisaldas küsimustikku, millele vastates said õpilased välja tuua, kuidas nende meelest eri õppeainetes (eesti keel, matemaatika, bioloogia, kehaline kasvatus ja ajalugu) toimuva teadmiste kontrolli puhul õpetajad neile tagasisidet annavad. Kas õpetajad kasutavad hindamiseks ainult hindeid-protsente või annavad nad ka suulisi ja/või kirjalikke kommentaare selle kohta, mis oli hästi või halvasti ja mida edaspidi paremini teha?
#000015
Vastukaaluks õpilaste tajutud tegelikkuse uurimisele küsiti ka seda, kuidas neil ideaalsel juhul tagasisidet saada meeldiks: kas samuti üksnes arvudena või tahaksid nad lisaks ka suuniseid selle kohta, mis on hästi ja mida ning kuidas saaks paremini teha.
#000016
Küsitluse tulemustest selgus, et kuigi enamike õpilaste meelest on nende õppimisprotsessi tulemuse dokumenteerimiseks hinded, punktid või protsendid, tõi ligi viiendik õpilastest välja, et õpetajad annavad ka sõnalist tagasisidet. Kehalise kasvatuse ja emakeele kirjandi puhul oli õpetajate sõnalise tagasiside andmise välja toonud õpilaste hulk suuremgi, 30-40%.
#000017
Samas selgus paradoksaalselt, et hinne, punkt või tulemus protsentides ongi see, mida enamik õpilasi tagasisidena ootaksid ja seda õppeainest sõltumata. Teisalt ilmnes mitme õppeaine puhul kahekordne erinevus nende vastajate arvu vahel, kes on saanud ja kes tahaksid õpetajatelt senisest rohkem individuaalset kirjalikus vormis tagasisidet, mida ja kuidas järgmisel korral paremini teha.
#000018
Seega järeldab autor, et õpilased on ühelt poolt traditsioonilisemate hindamismeetoditega justkui harjunud, samas aga tunnistavad ligi pooled neist, et sõnaline tagasiside aitaks neil veelgi paremini oma edusammudest teadlikuks saada. Oleks ainult õpetajatel rohkem aega leida iga õpilasega isiklikult andmise ja võtmise hetki.
#000019
Gümnaasiumi riiklik õppekava sätestab: "Õppimises on kesksel kohal õpilaste aktiivne teadmiste konstrueerimise protsess. Selleks tuleb gümnaasiumi õppe- ja kasvatustegevusega luua õppekeskkond, mis soodustab iseseisvat õppimist, sealhulgas vajalike õppimisoskuste kujunemist. Õppe- ja kasvatustegevuses tuleb õpilastel lasta seada oma sihid, õppida töötama nii iseseisvalt kui ka kollektiivselt ning anda õpilastele võimalus leida erinevaid töömeetodeid katsetades neile sobivaim õpistiil" (Gümnaasiumi riiklik õppekava, § 6 lg 2). Seega on kujundava hindamise rakendamine üldhariduskoolis Eesti riigi hariduspoliitika üks eesmärkidest.
#000021
"Taasiseseisvumise järel on arusaam hindamisest õppimise toetajana jõudnud meie õpetajateni mitmeid teid pidi: Hea Alguse (Step by Step) haridusprojektis pidev hinnangu andmine, suunatud uurimusliku õppe kujundav hindamine, waldorfkoolide kirjeldav hindamine, individuaalne tagasisidestamine, arenguvestluste rakendamine jne" (Jürimäe, Kärner, Tiisvelt, 2014).
#000022
Improteater Eestis: ettearvamatu ja austajaid koguv kunstivorm
#000023
EKA professor: tudengitele hinnete panemisest pole erilist kasu
#000024
Mõttekoda möönis, et kujundav hindamine on lapsevanematele veel võõras
#000025
Ajakirjanduse professor: võim peab ikka ajakirjandust natuke kartma
#000027
Rektor Asser: ma ei näe muud võimalust riigi püsimajäämiseks peale hariduse
#000028
Ühe minuti loeng: kaasav haridus takerdub müütide taha
#000031
Graafikud: Eesti kooliõpilaste arv kasvab jätkuvalt
#000032
Tehisaru annab tudengitega võrdväärseid vastuseid
#000033
Professor: liiga suur koormus peletab alustavad õpetajad ametist
#000034
Kõrged ootused panevad õpetajad kolleegilt küünarnukki otsima
#000035
Õppimine on tõhus siis, kui see nõuab pingutust
#000036
Eestil puudub ülevaade, kui palju koolilõpetajaid jätkab õpinguid välismaal
#000037
Tehisintellekti areng toob tagasi suulised eksamid. Mis veel muutub?
#000038
Ülevaade: Eesti ülikoolide populaarsemad erialad
#000039
Suurte keelemudelite võidukäik sunnib otsima inimesi uusi loovusteste
#000042
Eesti juurtega astronaut rääkis Tartus noortele oma tööst
#000045
Teadlane seletab, miks Eesti õpilastel silmad ei sära
#000047
Matemaatik: tunnis ette antud arvutusülesannete lahendamine on ajaraisk
#000048
Loova õppimise ekspert: lastele tuleb anda võimalus vigu teha
#000049
Usklikkus ja intelligentsus – kas religioossus mõjutab matemaatikateadmisi?
#000050
Mida õppida, et tulevikus jaguks ka tööd?
#000051
Lasteaiaõpetajad peavad õpetust lapsekeskseks, kuid uuring näitab muud
#000052
Berliini erakooli ime: kool ilma tunniplaani ja hinneteta laseb õpilastel teha eksami näiteks seiklusmatkana
#000053
Meediakasvatuse õppejõud: likvideerida tuleks vanemate liigoptimism, et nutivahend üksi arendab
#000054
Ühe minuti loeng: Lapsed õpivad joonistama pealesurutud juhendamiseta ja piiramiseta
#000055
USA haridusekspert: Eesti õpetajaskond tundub olevat haihtumise veerel
#000056