Riigikogu juhatuse valimiste eel sõlmitud EKRE ja Reformierakonna kokkulepe – mida poliitilised naljahambad nende kahe partei kooseluseaduseks kutsuvad – pakub oletusi, et mida me võime näha järgmiste parlamendivalimiste järgsel poliitmaastikul, kirjutab ajakirjanik Toomas Sildam nädalakommentaaris.
#000005
Minu vaenlase vaenlane on sõber. Et nii ongi, vähemalt poliitikas, nägime viimasel neljapäeval. Riigikogu juhatuse valimistel ühendasid parlamendisaalis oma käed ja hääled liberaalne Reformierakond ja liberaalsusest kaugel olev EKRE.
#000006
Reformierakonna fraktsioon hääletas riigikogu esimehe valimistel EKRE-mehe Henn Põlluaasa poolt ning EKRE fraktsioon pidas sõna ja andis enda hääled Reformierakonna sisetülis Hanno Pevkuri asemel asespiikri kandidaadiks tõusnud Kalle Laanetile. Kuna vähemalt viis reformierakondlast talle salajasel hääletusel toetust ei avaldanud, näitab see, kui katkist Reformierakonda hakkab kolme nädala pärast juhtima Kaja Kallas.
#000007
Ent neljapäevase hääletuse eel sõlmitud EKRE ja Reformierakonna kokkulepe –mida poliitilised naljahambad kutsuvad nende kahe partei kooseluseaduseks – andis aimu, millised lähenemised võivad ilmestada järgmiste parlamendivalimiste järgset poliitmaastikku.
#000008
Uue valitsuse mastimänniks tõuseb kas opositsioonist välja rabelev Reformierakond, kelle toetus praegu kerkib, või jätkuvalt Keskerakond, kes praegu küll toetust kaotab. Üheteistkümne kuuga võivad need protsendid aga muutuda. Kuid on selge, et kumbki suurpartei ei võta riigikogus üksinda enamust, seega tuleb neil mõelda koalitsioonipartnerite leidmisele.
#000009
Kui vaadata Reformierakonna ja EKRE ühisest hääletusest riigikogu juhatuse valimistel kaugemale, siis muutub kahtlaseks küsimus, kas järgmine valitsus võiks olla Reformi- ja Keskerakonna koalitsioon. Pigem ei võiks, ütleks hetketeadmise põhjal, sest nii Hanno Pevkuri kui ka ilmselt Kaja Kallase juhtimisel tulistab Reformierakond katkematult ja isiklikult just Keskerakonna ristikrohelist märklehte. Nad ei taha Jüri Ratase parteid enam valitsusse lasta.
#000010
EKRE võimalus teha parlamendivalimistel hea tulemus, on samuti vastanduda võimule, ehk eelkõige Keskerakonnale, oma kunagisele suurtoetajale. Seda nad reljeefselt teevadki. Kuna praegusest seitsmest parlamendikohast ilmselt ülespoole liikuv EKRE näib pelgavat, et veel neli aastat opositsioonis oleks neile hukatuslik, siis tahavad nad pärast märtsi 2019 kindlasti valitsusse saada. Pragmaatiline Reformierakond tundub selleks hea katus olevat.
#000011
Ka mullu septembris, kohalike valimiste eel, ütles reformierakondlaste Tallinna linnapeakandidaat Kristen Michal TV3 saates "Kolmeraudne": "... kas oleme valmis tegema Tallinnas koalitsiooni EKRE-ga, siis vastan – jah. Ma pole seda kunagi varjanud." Samas välistas ta 100 protsenti võimaluse, et Reformierakond võiks Tallinnas või riigi tasandil koalitsiooni minna Keskerakonnaga: "Koalitsiooni ei tule ... ei tee."
#000012
Oletame, et uue koalitsiooni paneb kokku Reformierakond. Kui nad siis tõesti kutsuksid EKRE ametlikult enda liitlaseks, saaksid nad rahustavalt rääkida, et ka Põlissoomlased pääsesid valitsusse ja Soome riik ei lahkunud Euroopa Liidust ega juhtunud seal muid hulle asju. Reformierakond saaks revanši 2016. aasta poliitilise alanduse eest, kui nad langesid opositsioonipingile ning tegelikult oleks mõistetav nende soov teha nüüd parempoolne valitsus, kuhu kuuluksid EKRE ja samuti IRL.
#000014
Millegi taolise võimalikkust kombati parlamendi kuluaarides juba mõne aja eest, kui justiitsministri Reinsalu umbusaldushääletus – täpsemalt sotside pikk kõhklus, kuhu poole kalduda – ähvardas lammutada praeguse koalitsiooni. Ka siis kõlasid ettevaatlikud jutud parempoolsest Reformierakonna, IRL-i ja EKRE valitsusest, keda võiksid toetada mõned vabaerakondlased. Jutuks see tookord jäigi.
#000015
Aga põhimõtted, küsib keegi nõudlikult. Et kuidas saab Reformierakond teha valitsusliidu parteiga, kes on Eesti kooseluseaduse ja Euroopa Liidu pagulaspoliitika vastu, kes räägib Eestist kui eriteenistuste juhitud süvariigist, kes süüdistab meie kohtuvõimu poliitilises kallutatuses jne.
#000016
Vastus on Reformierakonna kodulehel, kust saame teada, et tegemist on kõikidest Eesti erakondadest kõige enam valitsusvastutust kandnud parteiga. Sellele järgneb võtmetähendusega lause:
#000017
"Koostööd on tehtud mitmete erinevaid maailmavaateid pooldavate parteidega ehk nendega, kes on olnud võimelised tegema kompromisse, et valitsus suudaks ellu viia ka Reformierakonna põhimõtetest lähtuvat parempoolset poliitikat."
#000018
Ei midagi isiklikku, lihtsalt poliitika.
#000019
Kaja Kallas: minu suur idee on isemajandav, eurotoetusteta toime tulev Eesti
#000020
Toomas Sildam: Ka sina, Vabaerakond
#000022
"AK. Nädal" uuris, mida sisetülid Reformierakonna jaoks tähendavad
#000024
Pevkur: riigimehena andsin spinndoktoritele alla
#000025
Harri Tiido: nõukogude inimesest ehk homo sovieticusest
#000028
Annela Anger-Kraavi: kliimakriis – kas ideoloogia või teadus?
#000029
Tõnis Lukas: kaugemate kantide lastele peab koolivõimalus jääma
#000032
Keskerakonna toetust kisub alla suhteline eesti häälte kaotus
#000038
IT-ettevõtete hinnangul pole kõnekaartide isikustamisest mingit kasu
#000040
Ukrainas Lõmani all hukkus Läti vabatahtlik
#000045
Lätis võib varsti juhiloata joobes juhtimise eest trahvida kuni 620 000 euroga
#000047
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000050