Endine Euroopa Komisjoni asepresident ja praegune eurosaadik Andrus Ansip (RE) ütles intervjuus ERR-ile, et Euroopa Liidus kooskõlastamata riigipiiride sulgemine võib teha palju kahju ning näitab seda, kuidas Euroopas saavutatu võib päevaga kaduda.
#000005
Me oleme seoses koroonaviiruse pandeemiaga rääkinud inimeste tervisest, sellest, mil määral majandus kannatab ja veel muudest ohtudest. Aga vägisi surub end peale küsimus, mis saab kriisiolukorras Euroopa ühtsusest? See on täiesti arusaadav, et iga riik peab ennekõike hoolitsema oma riigi ja kodanike heaolu eest, aga see, mis toimub Euroopa riikide piiridel, näitab, et teistest ei hoolita kohe üldse, ei ole ühtsust. Kus Brüssel nüüd on?
#000006
Jah, paraku ma pean selle hinnanguga nõustuma, et Euroopas panid liikmesriigid oma sisepiirid kinni ilma naabritega kooskõlastamata. Me näeme seda, et saavutatu võib ühe päevaga kaduda. Kui veoautod seisavad ummikus Poolas 80-kilomeetri pikkusel maanteelõigul, siis pole mõtet rääkida Euroopa ühest alusväärtusest, aluspõhimõttest, kaupade vabast liikumisest. Selgelt Euroopa Komisjoni sekkumine sellesse piiride sulgemisse on jäänud liiga aeglaseks.
#000007
Euroopa Komisjon räägib nagu omamoodi tingivas kõneviisis - "tegeleb teemaga tõsiselt", "on olnud tihedaid kontakte", "peab tagama", "on võtnud ülesande". Aga tegelikult?
#000009
No tegelikult muidugi tuleb tunnistada, et ega see Euroopa Komisjon nii võimas ei ole, nagu rahvas temast arvab. Aluslepingute järgi tervishoiu küsimused on liikmesriikide pädevuses. Liikmesriikide valitsuste ainuotsustada on see, kas nad oma riigis kehtestavad eriolukorra või mitte. Ja kui eriolukord on kehtestatud, siis selle juures piiride sulgemine on täiesti seaduslik, aktsepteeritav meede. Aga samas terve mõistus ütleb, et nii võib kasu asemel hoopis kahju tekitada. Ja mul on väga kurb, et selle terve mõistuse juurde tullakse siis, kui nähakse, et põhimõtteliselt teiste arvelt ikkagi ei ole võimalik oma elu paremini korraldada.
#000010
Ega Eesti ju parem ei ole kui Poola. No pisut parem siiski on, aga Eesti ka ilma naabritega kooskõlastamata kehtestas piirikontrolli. Eesti puhul selleks piirikontrolliks sellisel kujul ei olnud mitte mingisugust vajadust, sest Eestis nakatunute arv miljoni elaniku kohta on suurem kui kõikides meie naaberriikides. Mingit viirusetõrjeülesannet või tähendust sellel piirikontrolli kehtestamisel küll ei olnud. Iklasse saime nelja kilomeetrise piirijärjekorra. Inimesed, kes on väntsutatud juba kusagil seal Leedu-Poola piiri peal, pidid veel Eestisse jõudmiseks ka tundide viisi järjekorras ootama. No milleks oli vaja neid tervisetõendeid küsida? See andnud mitte mingisugust informatsiooni. Aga õnneks Eestis taibati õige kiiresti, et see tekitab rohkem kahju kui kasu ja loobuti sellest kontrollist.
#000011
Täpselt sama Poola kohta. No mitte millegagi ei õigusta neid 40 või 80 kilomeetri pikkuseid veoautode järjekordi. Kannatasid need inimesed, kes seal järjekorras olid, ebasanitaarsed tingimused, puudus söögist ja joogist. Ja samas tarneraskused, mis tekitasid probleeme nendes riikides, kuhu need kaubad läbi Poola suundusid. Jah, see on üks suur korraldamatus, see näitab, et kriisis Euroopa koordineerimismehhanismid sedapuhku vähemalt algfaasis ei toiminud.
#000013
Balti riikide koostöö tegelikult toimis kojutuleku ajal, Leedu valitsus pöördus Eesti poole, et kas Romantika võtaks Saksamaalt ka leedulased peale. Võeti leedulased, võeti lätlased ja toodi nad koju.
#000014
Jah, neid üksikuid näiteid, kus suudetakse koos tegutseda, muidugi on, aga tervikpilt ei ole kiita. See totaalse piirikontrolli meede on eelkõige vajalik poliitikutele, et nad saaksid arusaadavas keeles oma rahvale öelda, et nad võitlevad vaenlasega, võitlevad viirusega kõige otsustavam kombel. Ehk siis kangesti meenutab see president Trumpi, kes rääkis võõrast viirusest ehk siis vaenlane tuleb kusagilt väljaspoolt ja mins sõjaaja juhina võitlen selle vaenlasega.
#000015
Ainus ratsionaalne põhjus piirikontroll kehtestada sellises kriisisituatsioonis ongi see, et ära hoida võimalikke turu hälbeid. Kui naaberriigis mingi kaup poodidest otsa saab, võib kanduda see ostupaanika üle ka teise riiki ja et need probleemid ei tekiks meie Eestis, peab olema valmis selleks, et piir mingisuguses kriisisituatsioonis sulgeda. Kuid võtta seda bürokraatliku täpsusega, et algab totaalne piirikontroll, siis see viib ainult suurte kahjudeni. Ja ma loodan, et järgmiseks kriisiks püsib see õppetund meeles.
#000016
Julgete ennustada, mis lähinädalatel võiks saada?
#000017
Ega mina ei ole ju mingisugusele viirusespetsialist. Ma paraku näen seda, et ka need inimesed, kes on seatud asju korraldama, et ka need inimesed oma vaadetes on väga erineva suhtumisega. Ühed saavad aru, et praegusel ajal ei saa tegutseda enam nii nagu kümme aastat tagasi me tegutsesime seagripiga või veelgi varem linnugripiga. Tänapäeval on testimise meetodid arenenud, muutunud odavaks ja kiireks. Samas testides on võimalik küllalt suure täpsusega modelleerida sündmuste kulgu. Euroopa mitmes riigis on seda päris hästi tehtud. Eelkõige on riikide eesmärk hoida ära väga paljude nakatunute haiglasse sattumine ühes kitsas ajavahemikus, ehk siis seda, et nakatumise peak-i (kõrghetke - toim.) üritatakse laiaks litsuda siis sotsiaalse distantseerumisega, enese isoleerimisega ja see on igati mõistlik eesmärk.
#000018
Aga Eesti puhul paraku testimise metoodikat on muudetud üleöö ja selliselt ei ole need andmed statistiliseks andmetöötluseks enam kergesti kasutatavad. Ei ole võimalik teha prognoose, millal täpselt see nakatumise peak Eestis peaks saabuma. Millal me peaksime ütlema, et nüüd me peame õppima sellega koos elama? Praeguste arusaamiste järgi soomlased arvavad, et nende nakatumise peak saabub alles mai keskpaigas. Aga see peak on selgelt madalam, kui ta oleks olnud siis, kui oleks lastud asjadel isevoolu minna.
#000019
Ekspeaministrid: valitsus on seni hakkama saanud, aga majanduse ravi on üha tähtsam
#000022
Marten Kokk: kriisi mõjudest Euroopa Liidule
#000023
Jüri Ratase pöördumine: pigem reageerida üle kui olla ettevaatamatu
#000024
Erkki Keldo: kriitilises olukorras tuleb olla oma rahva vastu aus
#000025
Martin Helme: just kriisi ajal tuleks varasemad erimeelsused kõrvale lükata
#000026
Minister: liikluse takerdumist Poola piiril tuleb arvestada kaitseplaneerimises
#000027
Kristina Kallas: poliitilise väljapressimise asemel rohkem selgitusi
#000029
Meesjuunioride epeekoondis pääses MK-etapil pjedestaalile
#000030
Tehisintellekt hiilib vargsi kohtunike töölauale
#000031
Gaasinappuse ajal põlevkiviõlile ajutise loa saanud kaugkütjad peavad taas gaasi ostma
#000032
Rahulolematu Irving saadeti vahetustehinguga Dallasesse
#000037
Tarmu Tammerk: valimiste kajastamisest ERR-is
#000039
Reznikov: Venemaa suurpealetung võib alata juba veebruaris
#000040
Luurejuht Budanov saab Ukraina uueks kaitseministriks
#000042
Times: Kreml muretseb, et marurahvuslased võivad teha riigipöörde
#000046
Tartus seisab endine Postimehe maja tühjana
#000047
Tänak võitis Otepää talverallil kõik kaheksa kiiruskatset
#000048
Teadlase koduvisiit: Grete Arro usub, et targad lapsed kasvavad hinneteta
#000053
Heldur Harry Põlda: ma pole kunagi mõelnud ega tundnud end kellestki paremana
#000056
Suusaõpetaja: koroona muutis inimeste sportimistavasid
#000057
ETV2 teemaõhtu on pühendanud Marko Matverele
#000058
Keskpolügoonil käisid kümme aastat tagasi samasugused vaidlused nagu praegu Nursipalus
#000059
Endine Postimehe maja seisab Tartus tühjana
#000062
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000065