Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000000
Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?
#000001
Saan üldiselt hästi hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.
Ma ei oska hoida distsipliini ja töömeeleolu tunnis.
#000002
Paljud õpilased ei saa aru, mida loevad
#000003
Rootsi õpetajate väljaanne Läraren nimetab lugemiskriisiks olukorda, kus õpilased võivad teksti isegi ladusalt lugeda, kuid loetut siiski ei mõista.
#000004
Haridusteadlane, Stockholmi ülikooli lektor Barbro Westlund, kes on olnud ka õpetajate koolitaja, tõdeb, et üsna tavaline on olukord, kus õpetaja laseb oma nõudmistes latti alla, kui näeb, et õpilasel on raske loetud teksti mõista.
#000005
Paljud rootsi keele õpetajad tunnevad tema sõnul vastutust õpilaste lugemisoskuse eest. Aga kui õpilased ei õpi lugema, siis on oht, et mitte ainult rootsi keeles, vaid teisteski ainetes on nende teadmised pinnapealsed, sest nad ei saa aru, mida loevad.
#000006
See käib eelkõige tekstirohkete õppeainete kohta, nagu loodusteadused ja ühiskonnaõpetus, ütleb Westlund. Selle asemel et juhendada õpilast, kuidas keerulisemaid tekste lugeda, valib õpetaja kergema tee ja jutustab teksti lihtsate sõnadega ümber. Kuid sellest pole õpilasele pikemas perspektiivis abi, vaid see on karuteene, ütleb haridusteadlane.
#000007
Westlundi sõnul ongi vaja arutleda selle üle, millist tuge vajab iga õpilane, isegi kõrgkoolis, teksti mõistmiseks, sest mittemõistmine võib viia õppetööst loobumiseni. Paljud võivad n-ö kodeerida teksti õigesti ja lugeda vabalt, kuid ikkagi ei mõista, mida loevad. Osa loeb pinnapealselt, osa mõistab küll keelt, kuid ei oska teksti mõtestada. Gümnaasiumis suureneb keerukate lugemismaterjalide maht märkimisväärselt, mis omakorda põhjustab suuremaid nõudmisi õpilastele. Kui õppeaine tekst on raske, tuleb õpilasi läbi teksti juhatada, selgitada sõnu, termineid ja mõisteid, soovitab ülikooli lektor.
#000009
Barbro Westlund juhib tähelepanu ka asjaolule, et õpikute tekstid on väga erinevad. On märkimisväärne vahe, kas lugeda ilukirjandust või erialast materjali. Tihti on head ilukirjanduse lugejad ka taibukad tarbetekstist aru saama, aga see ei pruugi kõigi kohta käia. Ilukirjandust lugedes avanevad meie ees uued horisondid, kuid erialast teksti lugedes tuleb mõelda, mida autor tahab lugejale selgeks teha. Ja sellist materjali tuleb hoopis teisiti lugeda.
#000010
Laste lugemis-, kõnelemis- ja kirjaoskust tuleb varakult arendada, kuid oluline on õpetada lugema ja kuulama ka erialatekste, ütleb Westlund.
#000011
Aju-uurija Martin Ingvar lugema õpetamisest
#000012
Rootsi Karolinska instituudi aju-uurija Martin Ingvar on pühendunud uurimisele, kuidas omandatakse koolis lugemisoskust.
#000013
Õpilased, kes pole sündinud, hõbelusikas suus, võivad põrkuda raskustega, õppides lugema nii, nagu on vaja elus toimetulekuks, arvab Martin Ingvar. Tema sõnul alahinnatakse koolides lugema õpetamise tähtsust.
#000014
Rootsi PISA testi tulemused näitavad, et 15–20% koolilõpetajatest on vaid formaalse, mitte funktsionaalse lugemisoskusega. See võib tähendada, et nad ei mõista, mida loevad, mis omakorda viib olukorrani, kus aina vähem inimesi tuleb ühiskonnas toime. Ja üha rohkem on õnnetuid ning töötuid, järeldab teadlane, lisades, et lugemine arendab aju.
#000015
Lugemine tähendab tema sõnul, et me järjekindlalt avardame oma mõtlemisvõimet ratsionaalselt organiseeritud mõtetega. Lugemise kaudu edendab inimene oma potentsiaali indiviidina. Lugemine annab arusaamise ka matemaatika mõistetest ja on võti õppimaks lisaks emakeelele teisi keeli.
#000016
Martin Ingvar näeb poliitikute, riiklike ametkondade ja õpetajahariduse korraldajate süüd selles, et Rootsis muudeti 1988. a põhikooli õpetajahariduse korraldust ning vähendati pedagoogika ja metoodika õppemahtu. Märkimisväärselt vähendati ka lugemismetoodika mahtu. Sealtpeale võis õpetajahariduse läbi võtta, omandamata põhiteadmisi sellest, kuidas õpetatakse lugema, väidab teadlane. See tähendab, et nüüdsel ajal ei mõisteta, mis on oskuskoolitus, ega läheneta sisuliselt keele- ja lugemisoskuse astmelisele arendamisele. Unustatud on ka funktsionaalse lugemise metoodika.
#000017
Teadlane juhib tähelepanu asjaolule, et puudulik lugemisoskus on üks põhilisi ühiskonnas ebavõrdsust põhjustavaid asjaolusid. Kool on tema sõnul maksude kaudu rahastatud ebavõrdsust loov mehhanism.
#000018
3 kommentaari teemale “Paljud õpilased ei saa aru, mida loevad”
#000019
Kordan taas – raamatus “Carpe diem!”(2020) on 9 (!) lehekülge loetelu teadusliku ja (koolitöös) rakendusliku kirjanduse kohta ... Olen selle ise kõik (!) läbi lugenud ja õpetajatööks mõtestanud (seepärast soovitangi), kuid... seda ei loeta! Kas semantilise teksti mõistmine käibki meile juba üle jõu? Lisan prohvetlikult – sel on väga tõsised tagajärjed väikerahvale.
#000024
Mulle on jäänud oma laste pealt mulje, et arutelu on koolis vähem, valikvastuseid rohkem – optimeerimise tulemus, aga sellise asja puhul kokkuhoid täna=kulu tulevikus.
#000025
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000026
Koolid tähistasid eesti kirjanduse päevaSkaalameetod sobib iga õpetaja meetodivaramusseMeediapädevuse arendamine aitab hoida ajakirjandusvabadustInterneti rämps tuleb kooli kaasaAnna noortele võimalus ja nad teevad ära
#000029