UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
Veenuse vulkaanid on endiselt aktiivsed
#000005
Teadlased leidisid mudeli abil, et vähemalt 37 Veenuse krooni on olnud aktiivsed alles hiljaaegu. Autor/allikas: NASA
#000006
Veenus on geoloogilises mõttes endiselt aktiivne planeet. Marylandi Ülikooli ja Zürichi ETH geofüüsika instituudi teadlased leidsid äsjases uuringus Veenuselt 37 hiljaaegu aktiivset vulkaani.
#000007
Teadlastele pole juba mõnda aega saladus, et Veenuse pinnas on noorem kui näiteks Marsi või Merkuuri pealispind. Samas on kaks viimast planeeti seesmiselt külmad. Nüüd leidsid Marylandi Ülikooli ja Zürichi ETH geofüüsika instituudi teadlased tõendeid, et Veenuse sisemus on kõike muud kui külm.
#000008
Teadlased märkasid Veenuse pinnal hajusalt paiknevaid rõngakujulisi moodustisi, mida nimetatakse kroonideks (coronae). Kroonid tekivad siis, kui tulikuum aine kerkib läbi vahevöö ja maakoore planeedi pinnale. Näiteks tekkis meie endi koduplaneedil sarnase vahevöö-purske järel Hawaii saarestik.
#000009
Varem arvasid teadlased, et Veenuse kroonid on märk iidsete aegade vulkaaniaktiivsusest. Oletati, et ajapikku on Veenus sedapalju jahtunud, et geoloogiline aktiivsus planeedi sees on muutunud aeglasemaks. Lisaks oletati, et Veenuse pealispind on muutunud niivõrd kõvaks, et kuum aine ei murra sellest pinnale läbi. Kuidas kroonid täpselt tekkisid ja miks need omavahel erinevad, oli samuti siiani vaidluse all.
#000010
Nüüd simuleerisid teadlased Veenuse kroonide teket kolmemõõtmelise mudeliga. Nad kasutasid selleks Veenuse pinna-aluse termomehhaanilise aktiivsuse numbrimudeleid. Tehtud simulatsioonid olid kõrge resolutsiooniga, mistap andsid need kroonide tekkest kõige üksikasjalikuma ülevaate seni.
#000011
Simulatsioonid aitasid teadlastel mõista, millised kroonide osad annavad tunnistust hiljutisest geoloogilisest aktiivsusest. Nüüd oskasid teadlased neid tunnuseid ka Veenuse pinnavormidel tähele panna.
#000012
Selgus, et Veenuse kroonid on erinevad, sest nende geoloogiline vanus on erinev. Osa kroone alles areneb, mis omakorda tähendab, et Veenuse sisemus pulbitseb veel.
#000013
Uuringu ühe autori Marylandi Ülikooli geoloogiaprofessori Laurent Montési sõnul olid uued mudelid varasematest palju realistlikumad. Nii said teadlased teha kroonide kohta üksikasjalikumaid järeldusi. Nad leidisid mudeli abil, et vähemalt 37 Veenuse krooni on olnud aktiivsed alles hiljaaegu.
#000014
Need 37 aktiivset krooni paiknevad Veenuse pinnal mõnes üksikus paigas kobaratena koos. Nii eristavad teadlased planeedil aktiivsemaid piirkondi ja saavad paremat aimu Veenuse sees toimuvast. Uuring võib aidata paika panna Veenuse piirkondi, kuhu viia tulevastel Veenuse-missioonidel geoloogilised uurimisvahendid. Näiteks plaanib Euroopa 2032. aastal alustada EnVisioni nimelise Veenuse-missiooniga.
#000015
Avastusest kirjutatakse ajakirjas Nature Geoscience.
#000016
Euroopa-Jaapani kosmosemissioon tegi esimese möödalennu ja pildi Merkuurist
#000017
Merkuuril on vähe suuri kive
#000018
Veenuse ööpäeva pikkus kõigub mitukümmend minutit
#000019
Astronoom Veenuse elumärkidest: vean ise veel muu peale kihla
#000020
Päikesesond pildistas Päikest lähemalt kui kunagi varem
#000021
Pilgud taevasse: liikvel on ootamatud meteoorid ja komeet Atlas
#000022
Hiidtähe Betelgeuse tulevik paistab taas ere
#000023
Eestlastel on nüüd taevas oma täht Koit ja eksoplaneet Hämarik
#000024
Veenus võib olla vulkaaniliselt aktiivne
#000025
Betelgeuse tuhmumine võib anda märku peatsest supernoovast
#000026
Kuul võib leiduda vett arvatust märksa vähem
#000027
Marsil on vähe mineraale, sest puuduvad elu ja laamad
#000028
Musti auke võib olla meile lähemal kui seni teatud
#000029
Päikesesüsteemi üheksas planeet võib olla üsna Maa mõõtu
#000030
Augusti lõpus saab näha haruldast superkuud
#000031
Solar Orbiter leidis päikesetuule võimaliku allika
#000032
Galaktikate mustad augud on arvatust rahulikumad
#000033
Päike ajas Neptuuni pilved laiali
#000034
Päikesesära sisaldab üllatavalt energilisi gammafootoneid
#000035
Venemaa proovib pärast 50 aastat taas Kuul maanduda
#000036
Maale lähim planeet on Merkuur
#000037
Land: lubadus kõrghariduse rahastamist suurendada ei lahenda alusprobleemi
#000039
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000041
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000042
Avastatud aine aitab astronautide luid hoida
#000043
Maailma vanim puitrajatis võib muuta senist arusaama kiviajast
#000044
Õhtusöök maailma lõpus ehk mis saab elust tulevikus
#000045
Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu
#000046
Täna öösel me ei sure, majamõõtu asteroid lendas Maast mööda
#000047
Ajalooline tabamus: astronoomid nägid esimest korda ühinemas neutrontähti
#000048
100 aastat kosmoloogilist konstanti – universumi suurim mõistatus (1/2)
#000049
Interaktiivne ajajoon: 30 aastat, mil maailm ei lõppenudki
#000050
Jaheda tähe ümbrus kubiseb Maa-sarnastest planeetidest
#000051
Teadlased nägid esimest korda gravitatsioonilaineid
#000052
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000054