„Lapsed on muutunud, eriti nende maailmapilt ja arusaam asjadest,“ täheldab Võru Kesklinna kooli direktor Kaare Lill. „Seetõttu peab ka kool muutuma. Mugavustsooni ei saa jääda!“
#000005
Kes on Võrumaal ringi liikunud, see ei imesta, miks on üks Võru
kool valinud oma ainekavasse looduse-majanduse õppesuuna. On
üldteada, et Eesti kaguosa looduskaunis piirkonnas tegeldakse
aktiivselt maaturismi ja teiste loodusega seotud ettevõtlusliikidega,
mis eeldavad tootmise, turustamise ja majandusarvestuse oskuste
#000006
Looduse ja majanduse kõrval tunnevad Võru Kesklinna kooli
õpilased end tugevalt ka muusikas, matemaatikas ja võõrkeeltes,
sest needki ained kuuluvad kooli õppesuundadesse. Tugevalt tunnevad
nad end ka värskelt renoveeritud helehallide seinte ja veinipunaste
aknaraamidega koolimajas Vabaduse tänavas, sest selle maja seinte
vahel pingutab kogu koolipere selle nimel, et nii õpilased kui
õpetajad tunneksid end hästi ja saaksid omavahel ka hästi läbi.
#000007
Õpetaja igapäevatööd iseloomustades tunnistab õppejuht Õnne
Kronberg, et õpetajatööd ei saa teha tuim inimene. „Õpetaja
peab oskama õpilastega suhelda, neid mõista, ära kuulata. Huumor
käib tihtipeale selle suhtlemise juurde,“ arvab ta. „Nii mõnigi
kord aitab just huumoriga lähenemine keerulisi olukordi lahendada.“
#000008
Omavahelised suhted peavad olema head ja koolipäev huvitav, aga
ka tarkust peab õppejuhi hinnangul koolist saama, sest kuhu
põhikoolilõpetaja muidu edasi läheb ... Kes see kahemehi ikka
#000010
VKK osaleb ülemaailmses programmis „Roheline kool“, mille
eesmärk on keskkonnahariduse abil edendada jätkusuutlikku arengut.
Kool liitus programmiga 2018. aasta sügisel. Aga loodushariduse
traditsioon on koolil märksa pikem. Selle ilmekas näide on
traditsioonilised ja süsteemsed õppekäigud loodusesse, et õpilased
saaksid oma silmaga näha ja käega katsuda kõike, mida loodus meile
#000011
Seda, mis toimub väljaspool kooli, päris tööturul, kogevad
õpilased karjäärikuu jooksul, kus eri elualade esindajad oma tööd
tutvustamas käivad. Õpilased käivad ka asutustes ja ettevõtetes
töövarjuks. Kui nad töövarjupäeval enda jaoks sobivat ametit ei
leia, tunnevad nad vähemalt ära valdkonnad, millele tulevikus
#000013
Esimese võõrkeelena õpitakse VKK-s inglise, teise võõrkeelena
vene või saksa keelt. VKK on üks väheseid koole, kus püütakse
saksa keelt veel au sees hoida. Selleks korraldatakse VKK
eestvedamisel maakondlikke saksa keele laagreid ning juba 28 aastat
vahetatakse õpilasi Saksamaa Rosenheimi tütarlastekooliga.
#000014
Inglise keelt praktiseeritakse inglise keele pärastlõunatel.
#000015
Kevadel on tulemas kooli kolmandad olümpiamängud. Nagu
spordiüritused ikka, aitab see tõhusalt koolipere meie-tunnet
#000017
VKK on liikuma kutsuv ja tervist edendav kool. Kooli päevakavva
kuulub 45-minutiline vahetund, mis on mõeldud nii söögi- kui
välivahetunniks. Seda aasta ringi. Väljas saab värsket õhku ja
kasutada mobiiltelefoni, palju tahad. Nimelt on VKK-s koolimajas
nutitelefoni kasutamine keelatud. „Mida nooremad õpilased, seda
rohkem nad välja tahavad,“ nendib VKK õppejuht.
#000018
Teisele kooliastmele on ette nähtud kevadine koolilaager, mis
kestab kaks päeva ja on samuti liikumiseks mõeldud –
korraldatakse spordi- ja orienteerumisvõistlusi ning töötubasid.
#000019
„Kodus on lapsed tihtipeale saamatumad kui koolis, kus pole
vanemaid juures,“ ütleb VKK direktor Kaare Lill õpilaste
#000020
VKK on kiusamisvaba kool, kus märgatakse enda ümber kaaslasi ja
kolleege ning nende vajadusi. Koostöö alus on meeskonnatöö.
Kiusamist aitab koolijuhi sõnul ennetada ühtekuuluvustunne: „Kuidas
ma kiusan inimest, keda tunnen?“
#000021
Ühtekuuluvustunnet aitab direktori sõnul tekitada eri
kooliastmete ja klasside kaasamine samadesse ettevõtmistesse ja
üritustesse. Näiteks jääb VKK saal kitsaks, et korraldada aktus
kõikidele õpilastele korraga, aga mitmes osas korraldamisel ei pea
jagama õpilasi kahte rühma vanuse järgi. Saab ka nii, et kõige
vanemad ja kõige nooremad on ühel aktusel.
#000022
Koolis on muusikaklassid ja alates 2013/2014. õppeaastast
etendatakse igal aastal kooli muusikali, milles osalevad nii
muusikaklasside õpilased kui ka teised, kes tahavad, saavad ja
oskavad kaasa lüüa. Muusikali esitatakse ka väljaspool kooli ja
saadakse seeläbi lavakogemust. Au sees hoitakse traditsioonilisi
žanre. Kooli laulukoorid osalevad alati laulupeol ja koolis on kaks
rahvatantsurühma. Muusika suunal tehakse aktiivset koostööd Võru
#000024
Lapsevanemad on muutunud aasta-aastalt teadlikumaks ja soovivad
oma laste hariduselus aktiivselt kaasa rääkida. Õnne Kronbergi
sõnul on VKK lapsevanemad koolile nõu ja jõuga abiks. Hoolekogusse
kuulub tavapärasest rohkem vanemaid, sest iga paralleeli esindab üks
#000025
Lapsevanemate kaasamiseks kooliellu toimusid eelmisel kevadel ka
esimesed lapsevanemate mõttetalgud, kus arutleti koos näiteks
õuevahetunni, nutiseadme kasutamise, liikumisvõimaluste loomise ja
#000026
„Oleme uudishimulikud ja avatud uuele,“ seisab VKK väärtustes.
#000027
On 49,6 aastat vana;on töötanud VKK-s 16,9 aastat;töötab 0,9 ametikohal;annab 18,8 õppetundi nädalas;õpetab 9,36 õpilast;paljundab nädalas 81 töölehte; tarvitab 28 g kohviuba nädalas;omab 1,8 isiklikku last ja 0,6 lapselast.
#000028
Väljavõtteid VKK ajaloost. Kronoloogiline ülevaade
#000029
1974 loodi Võru 3. 8-klassiline kool, direktor Vello Paavel;1975 toimus I õpilaskonverents;1976 moodustati koolimetskond;1979 moodustati esimene kooli TPL-i rühm, kooli pioneeriorganisatsioon hakkas kandma Jaan Siilivase nime;1982 avati I suusaklass, treenerid Maret ja Laur Lukin;1984 hakkas kool tööle kahes vahetuses;1988 nimetati kool Võru 3. 9-klassiliseks kooliks, laupäevad muutusid koolivabadeks;1991 nimetati kool Võru 3. põhikooliks;1992 mindi kabinetisüsteemilt üle koduklasside süsteemile, sõlmiti sõprussidemed Rosenheimi tütarlaste reaalkooliga Saksamaal;1993 nimetati kool Võru Kesklinna kooliks, koliti Vabaduse tänavale, moodustati kodutütarde ja noorkotkaste rühmad, kooli hoolekogu;1994 saabus kooli esimene arvuti (kantseleisse); toimus esimene vilistlaste kokkutulek;1996 võeti vastu esimene 10. klass, hakkas ilmuma kooli ajaleht Kesklinna Huikaja;1997 jõudis kooli „Tiigrihüpe“, toimus I ümber Tamula järve jooks;1998 lõpetas gümnaasiumi I lend;1999 kool sai oma logo ja laulu „Meie kool“;2000 hakati korraldama ainenädalaid, võeti kasutusele oma õpilaspäevik;2001 toimus I integratsioonilaager Narva Pähklimäe kooli õpilastega, esimesed koristustalgud;2002 käis kooli õpilasfirma rahvusvahelisel laadal Newcastle’is, moodustati õpilasomavalitsus;2004 hakati välja andma kooli aasta õpetaja tiitlit; kool sai esimesed robootikaseadmed;2006 mindi üle e-koolile;2007 anti välja esimene Hea Teo auhind;2008 hakati välja andma kooli aasta õpilase tiitlit;2013 nimetati kool Kesklinna kooliks, õppesuunad: muusika, keeled, loodus-majandus;2014 toimusid kooli I olümpiamängud;2015 võeti kasutusele koolivorm;2016 nimetati VKK digitaalselt aktiivseks kooliks; Võru linna parimaks haridus- ja kultuuriasutuseks;2017 toimus I heategevusjooks;2018 rekonstrueeriti peahoone, liituti KiVa, „Rohelise kooli“ programmiga;2019 liituti programmiga „Liikuma kutsuv kool“; hakkas toimuma huvitund algklassiõpilastele; matemaatikat ja inglise keelt hakati õpetama temporühmades.
#000030
Õpetajate Lehel on õigus avaldada teie kirjutatud kommentaar paberväljaandes. Kommentaari pikkus ei tohi ületada 3000 tähemärki. Õpetajate Lehe kodulehe kommentaarid on modereeritavad ja avaldatakse pärast toimetamist hiljemalt kommentaari saatmisele järgneva tööpäeva hommikuks. Lehel on õigus jätta saadetud kommentaar kodulehel avaldamata. Iga kommentaari edastaja arvuti IP-aadress, sessiooni identifikaator ja kommenteerimise aeg salvestatakse andmebaasis. Õpetajate Leht ei vastuta kommentaaride sisu eest!
#000031
Tiina Vapper “Kohalikel omavalitsustel ei ole lihtne lasteaiaõpetajate palka tõsta”
#000034
Maila Rajamets „Lasteaiaõpetajad väärivad head palka“
#000035
Raivo Juurak “Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumis”
#000036
ETDM-i muuseumitunnid õpetavad probleemidele lahendusi leidma
#000037
Muuseumid kutsuvad piiluma näituste telgitagustesse
#000039
Kohalikel omavalitsustel ei ole lihtne lasteaiaõpetajate palka tõstaÕpetaja soovitab: Lugemisvajaduse rahuldamise kaaslasedKolonialism, kolklus ja kuldne keskteePäev ilma elektrita Tallinna Kihnu Lasteaia Värvikildude rühma näitelMuukeelne laps (3): Ukraina lapsed Laagna gümnaasiumis
#000040