UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Reklaamifirmade võimalusi inimeste tegevust internetis jälgida kärbitakse
#000005
Küpsistel põhinev interneti reklaamimudel muutub lähiaastatel ulatuslikult, sest tehnoloogiahiiud on loobumas kolmandate osapoolte küpsistest. See tähendab, et oluliselt kärbitakse ka reklaamifirmade võimalusi inimeste tegevuse järele nuhkida, ütles advokaadibüroo Triniti vandeadvokaat Karmen Turk reedeses Vikerraadio "Huvitaja" saates.
#000006
Oletame, et tahame puhkusele minna ning vaatame ilmaleheküljelt järele, ega homme juhuslikult sadama ei hakka. Ilmateadet pakkuvale leheküljele on pistetud aga ka nädala pärast toimuva kontserdi reklaam. Me klõpsame huvist reklaami peale ning ostame lõpuks piletigi. Järgmistel päevadel on sarnaseid kontserdireklaame täis ka mitmed teised veebileheküljed.
#000007
See, miks me ka järgmistel päevadel internetis kontserdireklaame näeme, tuleneb suuresti kolmanda osapoole küpsistest.
#000008
Küpsised on väikesed tekstikujulised andmeplokid, mille veebileheküljed arvutisse salvestavad, et meelde jätta, kes veebilehekülge külastab. Neid kasutatakse näiteks veebilehekülgedel keele-eelistuste või salasõnade meelde jätmiseks.
#000009
Kui inimene külastab aga veebilehekülge ning tema arvutisse tekitatakse küpsis hoopis kuskilt kolmandast kohast, on tegu kolmanda osapoole küpsistega.
#000010
Kolmanda osapoole küpsiseid kasutavad reklaamifirmad, et sobivaid reklaame pakkuda. Küpsiste kaudu saab reklaamipakkuja teada, et tema reklaam on olnud tõhus. Reklaamifirmad aga salvestavad küpsiste kaudu reklaami näinud või sellele klikkinud inimeste eelistused, asukoha ja muud andmed suurde andmebaasi. Niiviisi saab reklaamiandja ka tulevikus internetikülastajale kontserdipileteid pakkuda, sest firma teab, et külastaja võib nendest huvitatud olla.
#000011
Paljudele internetikasutajatele on selline reklaamifirmade salamisi jälitamine ebamugav. Karmen Turk seletas, et seetõttu ongi suuremad internetihiiud nüüd muutmas interneti aluspõhimõtteid ning keelustamas need kolmanda osapoole küpsised.
#000012
See tähendab, et muutub nii see, kuidas reklaami kasutajatele vahendatakse, kui ka see, kes milliseid andmeid inimestelt reklaamipakkumise raames kogub. Safari ja Firefox on juba kolmandate osapoolte küpsised suuresti ära keelanud. 2023. aastast keelustab need ka Google, mis on praegu kõige populaarsem töölaua internetilehitseja. Statcounteri andmetel kasutas 2020. aasta novembris Google Chrome'i 64 protsenti maailma internetikasutajatest.
#000013
"See on turuosaliste katse öelda, et see [jälitamine – toim.] ei ole meie ühiskonnas okei," ütles Turk.
#000014
Turk lausus, et veel ei ole täpselt teada, mis süsteem kolmanda osapoole küpsiste asemele tekib. Selgunud on kolm perspektiivikat alternatiivi, millel kõigil on omad plussid ja miinused.
#000015
"Selge on see, et tänane internetimudel kaob ja selle asemele tuleb midagi uut," ütles Turk.
#000016
Esimene on Turki nii-öelda lehitseja- ehk brauseripõhine mudel. See tähendab, et inimeste andmeid hoitaks konkreetses veebilehitsejas. Turki sõnul võidaks sellest sellest kõige enam Google ja teised lehitsejad. Veebilehitsejad vaatleksid inimeste käitumist ning liigitaksid internetikülastajad kindlate omaduste või huvide põhjal.
#000017
Niiviisi tekiksid erinevad profiilid, millele vastab tuhandeid inimesi ja mida saaks edasi reklaamiandjatele müüa. Näiteks saaks golfireklaami pakkuda kõigile neile, keda huvitab golf. Turki sõnul ei teaks reklaamiandjad sel juhul täpselt, kellega tegu, vaid nad näeksid vaid laiemaid inimestest kokku pandud üldistatud profiile.
#000018
Teine võimalus reklaami pakkuda oleks veebilehtede kaudu. Iga leht, kaasa arvatud ka ERRi koduleht, kogub oma kasutajate kohta andmeid, et leht saaks korralikult toimida. Nüüd saaksid veebilehed hakata oma kogutud andmetega ka kauplema. Siinjuhul oleks Turki sõnul peamiseks võitjaks suured ja vanad veebilehed, nagu näiteks Facebook, kes on aastate jooksul väga palju andmeid kogunud. Ka internetikaubamajadel, nagu näiteks Amazonil, on palju väärtuslikku teavet selle kohta, mida inimesed veebipoest ostavad.
#000019
Kolmas võimalus, kuidas reklaamiandjad ja reklaamivõtjad tulevikus kokku viia, oleks identiteedipõhine jälitamine. Turk seletas, et sellisel juhul antaks igale internetikasutajale kindel number, mida internetis jälgitaks. "See on kindlasti kõige privaatsuskahjulikum alternatiiv, mis tänaseks on selgunud," ütles Turk.
#000020
Kivimägi: sotsiaalmeedia hiiud on suurem probleem kui riigipoolne sideandmete kogumine
#000023
USA föderaalkohtunik hülgas monopolihagid Facebooki vastu
#000024
Euroopa Komisjon uurib Google'i tegevust reklaamiturul
#000025
Saksamaa uurib Apple'it seoses konkurentsireeglite rikkumisega
#000026
ECJ kohtujurist toetas andmekaitsevaidluses Facebooki seisukohta
#000027
Professor: oleme Eestis läinud nutisõltuvuse hirmujuttudega liiale
#000028
Teadlased nuputavad, palju võiks kell olla Kuu peal
#000029
Voogandmete väärindamine päästab riigi ja ettevõtted käkkidest
#000031
Mart Loog miljonigrandist: riskid on suured, aga lootma peab
#000036
Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu
#000038
Hiina teadlased hõlbustasid kvantarvutite ligipääsu salaandmetele
#000042
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000044
Linnaojade taastamine turgutab loodusrikkust ja inimest
#000045
Lähipäevil möödub Maast palja silmaga nähtav komeet
#000046
Teadlased: eesti kirjandus elab hästi, aga rahastamine valmistab muret
#000047
Digivahendi kasulikkus õppetöös sõltub enim selle kasutajast
#000048
Tehisintellektil põhinevat töötajaskonda kimbutab inimeste keskpärasus
#000049
LED või säästupirn – kumb on parem?
#000050
Professor õngitsemas: 5 nippi oma andmete kaitsmiseks
#000051
Elroni rongirataste mõistatus: mis neid siis tegelikult kulutab?
#000052
Tehnofilosoof: tehnika areng paljastab inimlikkuse otsimise mõttetuse
#000053
ERR Novaator: mida tasub teada vesinikupommist?
#000054
Galerii: mida teha Eesti metallidega?
#000055
Mis mängu me mängime? Turingi test arvutitele ja inimestele.
#000056
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000057