Saaremaa vetesse asustati 350000 haugimaimu
#000000
Nipid-nõksudTalvisest siiapüügist Pärnu jõelAhvena jigipüügist Saaremaa sadamatesHaugipüük suurte lantidegaKui sõbra saak teeb kadedaks...Paadist kohapüük Suur-Emajõel
PüügiõigusedKasutajad on uue püügiõiguste portaali kalaluba.ee hästi vastu võtnudEdaspidi saab harrastuspüügiõiguste eest tasuda portaalis kalaluba.eeUuendus jahi- ja kalameestele: õiguste eest tasumine kolib uuele veebiplatvormileKalastuskaardi taotlusi 2022. aastaks saab esitada selle aasta detsembri esimesest päevastVeebi ja nutiseadme rakendus “Kalapüügipiirangud” (Kalanduse teabekeskus)
HarrastuspüükIgaüheõigus, harrastuspüügiõigus ja kalastuskaartKümme sügisest lestakohtaKalaliikide määraja KalaAju vajab jätkuvalt kalafotosidLestapüük PerakülasVäinamere haugi hetkeolukorrast, probleemidest ja tulevikust
Kalastaja KöökAhvena vormiroogLestaokroškaSuvine grillsuitsuforellKala kuivatamisest ja kuivatatud kala säilitamisestSoolatud ahvenafilee oliivõli ja punase sibulaga
#000001
Talvisest siiapüügist Pärnu jõelAhvena jigipüügist Saaremaa sadamatesHaugipüük suurte lantidegaKui sõbra saak teeb kadedaks...Paadist kohapüük Suur-Emajõel
#000002
Kui sõbra saak teeb kadedaks...
#000003
Kasutajad on uue püügiõiguste portaali kalaluba.ee hästi vastu võtnudEdaspidi saab harrastuspüügiõiguste eest tasuda portaalis kalaluba.eeUuendus jahi- ja kalameestele: õiguste eest tasumine kolib uuele veebiplatvormileKalastuskaardi taotlusi 2022. aastaks saab esitada selle aasta detsembri esimesest päevastVeebi ja nutiseadme rakendus “Kalapüügipiirangud” (Kalanduse teabekeskus)
#000004
Kasutajad on uue püügiõiguste portaali kalaluba.ee hästi vastu võtnud
#000005
Edaspidi saab harrastuspüügiõiguste eest tasuda portaalis kalaluba.ee
#000006
Uuendus jahi- ja kalameestele: õiguste eest tasumine kolib uuele veebiplatvormile
#000007
Kalastuskaardi taotlusi 2022. aastaks saab esitada selle aasta detsembri esimesest päevast
#000008
Veebi ja nutiseadme rakendus “Kalapüügipiirangud” (Kalanduse teabekeskus)
#000009
Igaüheõigus, harrastuspüügiõigus ja kalastuskaartKümme sügisest lestakohtaKalaliikide määraja KalaAju vajab jätkuvalt kalafotosidLestapüük PerakülasVäinamere haugi hetkeolukorrast, probleemidest ja tulevikust
#000010
Kalaliikide määraja KalaAju vajab jätkuvalt kalafotosid
#000011
Ahvena vormiroogLestaokroškaSuvine grillsuitsuforellKala kuivatamisest ja kuivatatud kala säilitamisestSoolatud ahvenafilee oliivõli ja punase sibulaga
#000013
Kala kuivatamisest ja kuivatatud kala säilitamisest
#000014
Soolatud ahvenafilee oliivõli ja punase sibulaga
#000015
Tänavu kevadel, 18. mail, asusid Saaremaa lõunaranniku vetesse elama kauaoodatud külalised, 350 000 haugimaimu. Nende saamislugu ja teekond oli põnev, täis seiklusi, rõõmu ja tagasilööke, närvipinget, magamata öid ja omajagu asjaajamisi.
#000016
Haugide asustamise mõte tekkis kalaturismiga tegeleva Käbruotsa puhketalu toimetamistest. 2019. aasta sügisel uksed avanud turismitalu üheks peamiseks eesmärgiks on propageerida jätkusuutlikku kalastamist ja nii oli ka haugide asustamise plaan justkui asjade loomulik ning loogiline kulg. 2020. aasta suvel võeti vastu otsus, et puhketalu eraldab igal aastal 3% oma aastakäibest tegevustesse, mis aitavad kaasa Saaremaa kalavarude hoidmisele ja suurendamisele. Pärast pikki arutelusid Keskkonnaameti ja Keskkonnaministeeriumi ametnike, TÜ Eesti Mereinstituudi teadlaste ning kalakasvatajatega õnnestus 2021. aasta talveks jõuda esialgse kokkuleppeni, et haugide asustamise projekt võiks reaalsuseks saada. Loodi MTÜ Saaremaa Kalavaru, mille asutajateks said siinkirjutaja ja Kristjan „Kike“ Siimpoeg. Kuna meie mõlema mõtted ja tõekspidamised kalastamise ja sellega seonduva osas kattuvad, said kiiresti paika ka MTÜ peamised eesmärgid:
#000017
– ühendada inimesed, kelle huvi on seista Saaremaa kalavarude säilimise ja parendamise eest ning anda selleks omapoolne panus;
#000018
– kudealade taastamine ja loomine;
#000019
– jätkusuutliku ja eetilise kalastuse propageerimine;
#000020
– kalavarude suurendamine läbi asustamiste.
#000021
Kalavarude hoidmine ja suurendamine on meie kõigi – nii harrastuskalastajate kui kutseliste kalurite – kohustus. Viimastel aastatel on vastasseis harrastajate ja kutseliste kalurite vahel üha teravnenud. Näpuga näitamist on ühes ja teises suunas, aga tegelikult ei ole ju kellegi eesmärgiks merd ja teisi veekogusid kaladest tühjaks püüda. Ei taha ju ükski mõistlik kalur ega harrastaja seda, et tulevikus puudub vastavalt kas teenistus või võimalus toreda hobiga tegeleda. Et seda erinevatel põhjustel siiski ei juhtuks, on meie hinnangul äärmiselt oluline harrastuspüüdjate ja kutseliste kalurite vaheline koostöö. Kindlasti on vaja vastavalt kalavarude seisukorrale rakendada teatud olukordades ja perioodideks püügipiiranguid ja vajadusel muuta ka seaduseid, ent need peavad olema arusaadavad ja vastuvõetavad kõigile, kes kalastamisega tegelevad. See on väga oluline ühine koostööpunkt riigi ja kalastajate vahel. Ja kalastajad oleme meie, nii harrastuskalastajad kui kutselised kalurid.
#000022
Marja lüpsmine.Niisa võtmine.Marja viljastamine.Viljastatud mari on valmis transportimiseks.
#000023
Viljastatud mari on valmis transportimiseks.
#000024
Aprillis saime asustamise plaanile kauaoodatud kinnituse ja kooskõlastused ning hakkasime reaalselt tegutsema. On väga hea meel, et TÜ Eesti Mereinstituut ja ametkonnad tulid meie plaanile vastu ning võimaldasid asustada kalaliiki, kes tegelikult täna veel otseselt ohustatud ei ole. Positiivse otsuse tegemise tingimusteks olid lisaks kalastajate endi initsiatiivi näitamisele ka kokkulepped, et järgmiste tegevustena hakkab MTÜ taastama ja looma haugide kudealasid ning et asustatavad kalad saavad kõik keemiliselt massmärgistatud. Nii on võimalik tulevikus haugide liikumistest ja elust infot saada ning projekti tulemusi analüüsida.
#000025
Miks üldse merre haugi asustada? Põhjuseid on meie arvates mitu. Kasvanud on püügikoormused nii harrastajate, kui kutseliste osas; loodus on muutunud, kevadiste suurvete puudumisel on paljud ajaloolised kudealad muutunud kudelõksudeks või sootuks kadunud; merre kudeva haugi populatsioon on ohus merevee kvaliteedi halvenemise tõttu. Osades Saaremaa piirkondades on haugipopulatsioon veel heas seisus, aga üha enam tekib just kudealade kadumise tõttu juurde piirkondi, kus kala on kadumas või kadunud. Otsustasime, et tegutseme juba täna ning ennetame olukorda, kui haugivarud otsesesse ohtu satuvad.
#000026
Aprilli esimeses pooles tegime algust reaalsete tegevustega; väljastatud eripüügilubade alusel said kutselised kalurid hakata hauge püüdma. Vastavalt kokkuleppele TÜ Eesti Mereinstituudi teadlastega nägi plaan ette, et kalad püütakse samadest piirkondadest, kuhu hiljem asustamised tehakse. 22. aprilliks oli püütud ja sumpadesse kogutud ca 100 haugi – kolmandik emaseid marjakalu ja kaks kolmandikku isaseid niisakalu. Selline oli kalakasvatajate poolt ette antud spikker, et mari saaks viljastatud. Algas marja lüpsmine, kus lisaks spetsialistidele osales ka mitmeid vabatahtlikke. Kogu tegevust koordineerisid ja viisid läbi Haaslava kalakasvandusest kohale tulnud Riina Kalda ja vesiviljelusspetsialist Risto Kalda. Nõu ja jõuga aitas kaasa ka TÜ Eesti Mereinstituudi juhataja Markus Vetemaa.
#000027
Ehkki kogutud kalade seas olid mõned üpris suured isendid (6–8 kg), selgus, nende koostöö marjavõtul on üpris kesine. Pikk talv oli tekitanud olukorra, kus enamikes Saaremaa piirkondades ei olnud haug veel ka mai alguseks kudenud. Nii tuli tõdeda, et paljudel haugidel (eriti just suurematel kaladel) oli tähtsal päeval mari veel täitsa kinni. Samuti tekkis raskusi niisa võtul. Pääsu aga polnud – võeti, mis võtta andis. Ühes liitris haugimarjas on keskmiselt 100 000 marjatera; kokku viljastas Riina ca 4 liitrit haugimarja. Päeva lõpuks said kõik kogutud haugid kenasti samades püügisektorites merre tagasi lastud. Kõik kalad pidasid püügi, lühikese vangistuse ja protseduurid vapralt vastu ning kadusid ei olnud. Viljastatud mari transporditi spetsiaalsetes anumates Tartumaale Haaslava kalakasvandusse koorumist ootama.
#000028
...ja ootavad merre laskmist.Temperatuuri kontrollimine.Autor maime asustamas.
#000029
1. mai oli kauaoodatud päev – Saaremaal algas haugipüük. Me teadsime, et enamik haugi on veel kudemata ja tegime kiire otsuse, et proovime korraldada veel ühe marjavõtu. Informeerisime oma plaanist asjaosalisi, takistusi ei tehtud. Palusime 2. mai hommikul kaluritel mõrdu nõudes haugid elus hoida, rentisime spetsiaalse eluskalade transportimise mahuti koos hapnikuseadmetega ja ostsime MTÜ rahadega kaluritelt ca 200 kilo valitud marja- ja niisakalu. Haaslava kalakasvatuses olid Riina ja tema abilised meid juba ootamas ja marjavõtuks valmis. Jõudsime kohale samal päeval umbes kella nelja paiku ning võtsime koos marja ja niisa, mis koheselt ka viljastati. Paraku pidime taas tunnistama, et osadel haugidel oli mari veel täitsa kinni. Kahe marjavõtmise peale kokku saime siiski piisava hulga materjali ning südaöise praamiga sõitsime koos kaladega tagasi Saaremaale. 3. mai hommikuks, kui päike tõusis, olid kõik need 200 kg haugi oma väljapüügisektorites tagasi – taas kadudeta, aga reisikogemuse võrra rikkamatena.
#000031
Umbes nädal pärast maimude koorumist teostati TÜ Eesti Mereinstituudi teadlaste poolt nende keemiline märgistamine. Selleks lisati maimude vette spetsiaalset lahust. Et märgis n-ö ladestuks, tuli vee tsirkulatsioon peatada, mis tähendas 24 tundi sõna otseses mõttes hinge kinni hoidmist kalade poolt ja ülekantud tähenduses ka meie poolt. Õnneks kõik laabus.
#000033
Olime koos kalateadlaste ja Keskkonnaministeeriumi kalavarude osakonna inimestega eelnevalt langetanud otsuse, et noored haugid asustatakse merre enne nende kannibalismi algust ehk üsna kiiresti, umbes nädala kuni kahe jooksul pärast koorumist. Aeg hakkas tiksuma ja jäime ootama stardipauku Haaslava kalakasvatusest. Päevad möödusid ilmateadet jälgides, et veetemperatuurid kasvanduses ja meres väga palju ei erineks.
#000034
Projekti viimane etapp – asustamine – toimus 18. mail. Hommikul vara sõitsime Haaslavasse haugimaimudele järele, Saaremaal olid ootel vabatahtlikud. Maimude hapnikukottidesse jaotamisel saime teada, et hinnanguliselt on haugimaime ca 350 000 tk, mis oli üle ootuste hea tulemus. Vastavalt kooskõlastatud asustusplaanile lasime uued Saaremaa merepüsielanikud kraavidesse, ojadesse ja lahesoppidesse.
#000035
Haugide asustamise projekt ei oleks saanud teoks, kui poleks olnud suurt hulka inimesi, kes kõik sellesse oma panuse andsid. MTÜ Saaremaa Kalavaru sai ca 70-lt inimeselt ja ettevõttelt kokku annetusi summas 9000 eurot, et katta projektiga kaasnevad kulud. Ka ei oleks saanud projekt teoks, kui poleks olnud abilisi vabatahtlike näol, kalateadlasi, kes suunasid tegema asju õigesti, ametnikke, kes meie plaanidele kooskõlastusi andsid ja kalakasvatajaid eesotsas Riina Kaldaga, kellele me teeme eraldi kummarduse. Me oleme teile kõigile äärmiselt tänulikud – koos on võimalik palju asju ära teha.
#000036
Ent see on alles ühise tee algus. Täna on MTÜ Saaremaa Kalavaru vedamas juba uut projekti – angerjate asustamist Saaremaale. Kui tuuled ja kursid õiged püsivad, saame juba uuel aastal Saaremaale asustada ca 150 000 angerjamaimu ehk umbes ühe tonni jagu kala. Oleme saanud teadlastelt antud projekti jaoks heakskiidu, samuti on olemas Keskkonnaameti luba. Ka need kalad märgistatakse teadlaste poolt, et tulevikus oleks võimalik asustamise tulemuslikkust hinnata. Projekti kogumaksumus on suurusjärgus 100 000 eurot ja taotlus peab esmalt saama heakskiidu Saarte Kalanduse sügiseses taotlusvoorus. Loodame parimat.
#000038
Tegeleme ka Saaremaa ja Muhu haugide kudealade kaardistamisega, valimaks välja esimesed täbarasse seisu sattunud piirkonnad, et saaksime need taastada või parandada. Nii on ka haugide asustamise projekt jätkusuutlik. Nelja aasta pärast, peale suguküpseks saamist, ootavad sel aastal asustatud hauge loodetavasti juba ka paremad kudetingimused. Sügisel on kavas kohtumine Rootsi kalastajate klubi liikmetega, kes annavad meile ülevaate nn haugivabrikutest. Ka Saaremaal on nende rajamiseks sobilikke piirkondi.
#000039
MTÜ Saaremaa Kalavaru on väga hea näide sellest, kuidas kohaliku kogukonna tasandil on võimalik looduse hüvanguks midagi kasulikku ära teha. Haugi asustamine Saaremaale oli vastloodud MTÜ-le esimeseks suuremaks ettevõtmiseks, mis kujunes juhtkonnale mitmes mõttes parajaks proovikiviks. Kõik loksus lõpuks siiski paika ning muljetavaldav kogus haugimaime sai asustatud. Püüki peaksid nad jõudma 4–5 aasta pärast. Kuigi nii Eestis kui ka Euroopas laiemalt on suund, et püügivaru täiendamise mõttes kalade asustamist pigem välditakse, oli TÜ Eesti Mereinstituut valmis Saaremaale haugi asustamist erandkorras toetama, pidades silmas just MTÜ Saaremaa Kalavaru tulevikuplaane sama piirkonna kudealade taastamisel. Nimelt oleme seisukohal, et toimivad mageveekudealad on tänasel päeval oluline võti suuremate ja stabiilsemate haugisaakide saavutamiseks. Seega on lootust, et osa asustatud kaladest saavad kudeda juba parendatud koelmutel ja panustada ka kohaliku haugiasurkonna jätkusuutlikkusse.
#000041
Teine põhjus erandkorras sellise algatuse toetamiseks oli asjaolu, et asustatud kalad said keemiliselt märgistatud, mis võimaldab hinnata nii kui asustamise edukust kui ka seda, kui laialt haugid rändavad – eeldades, et harrastajad täidavad oma lubaduse nelja aasta pärast hakata püütud haugide päid otoliitide võtmiseks teadlastele edastama. Need teadmised oleks tulevikus väga olulised otsuste tegemisel, seega võib projekti vaadelda ka kui teaduslikku eksperimenti.
#000042
Kokkuvõttes, kuna kalavarude hea seisukorra tagamise valdkonnas on tööpõld lai, on igasugune harrastuskalameeste initsiatiiv ja abi teretulnud. Sellised eraalgatuslikud ühistegevused pole aga võimalikud ilma (heas mõttes) fanaatikutest juhtfiguurideta – seega au ja kiitus juhtkonnale ning jõudu tööle! Omalt poolt loodame kindlasti MTÜ tegemistele ka tulevikus nõu ja jõuga abiks olla.
#000043
Loo fotod: Taavo Kuusiku, Maanus Masing
#000044
Rannikumere haugi teadusuuringutest viimase kümnendi jooksul
#000046
Liili Eller: Hiiumaa ongi maailma kõige lahedam saar!
Haugi ja koha täispikkust saab nüüd hinnata ka rümbalt
#000047
Digikalastaja andmekaitse ja tellimuse tingimused
#000053