Toodete testimine ja masina riskianalüüs
Volitatud elektriinseneri konsultatsioon ja ekspertiis
#000000
Millised võiks olla suunad autode süsinikujälje vähendamiseks?
#000001
Millised võiks olla suunad autode süsinikujälje vähendamiseks?
Autotranspordi panus EL süsinikdioksiidi heitmesse on umbes 25%, millest autotranspordi osa on u 71%. Sellest u 44% moodustavad mitmesugused sõiduautod. Ülejäänu jaguneb raske- ja kergveokite vahel. 2050. aastaks tuleb ELs transpordi CO2 heidet vähendada 90%, mida on raske tagada ainult üleminekuga põhiliselt elektriautodele. Artiklis vaadeldakse täiendavaid võimalusi, mis meid eesmärgile lähemale viia võiks.
Umbes 100 a tagasi sai selgeks, et hobuste asemele tulevad paratamatult sisepõlemismootoriga sõidukid ja masinad. Nii läkski. Tehnika areng oli kiire ja...
#000002
Millised võiksid olla suunad Eesti energeetikaprobleemide lahendamisele?
#000003
Energeetikaga seotud probleeme on viimastel aastatel palju lisandunud, sest rohepööre ja majanduskriis raputavad ühiskonna ja majanduse alustaladeni läbi.
Atmosfääri süsihappegaasi sisaldus tõuseb endiselt hoolimata rahvusvahelistest heitmete vähendamise kokkulepetest – võtab aega, enne kui muutused inimtegevuses kajastuvad positiivsete kliimamuutustena.
Selleks, et energeetikaprobleemide ja tagajärgede virr-varrist selgemini aru saada ja midagi parandada, tuleks esmalt uurida probleemide seoseid ja nende algpõhjusi. Seejärel otsida iseennast toitvad negatiivse mõjuga tsükleid ehk lõkse ning keskenduda nende katkestamise võimaluste ehk ”ravimite” leidmisele.
Artiklis käsitletakse Eesti energeetika peamisi juurprobleeme ja nende...
#000004
Päikeseenergial töötav nn solaarpump töötab fotoelektriliste paneelide või päikesekollektori abil toodetud elektriga. Erinevalt elektrivõrgust või diiselmootoriga töötavatest veepumpadest peab solaarpumba juhtimissüsteem arvestama oma kõikuva võimsusega energiaallika eripärasid. Päikesepatareidel töötavate pumpade töö on säästlikum peamiselt nullilähedase töö- ja hoolduskulude tõttu ning väiksema keskkonnamõjuga kui diiselmootoriga pumpadel. Päikesepumbad on kasulikud seal, kus elektrivõrku pole saadaval, näiteks saartel, suurtel põldudel, aga ka ebakindla elektritoite korral.
Fotoelektrilise solaarpumba süsteem koosneb 3 põhiosast – elektrimootoriga pump (enamasti sukelpump), vaheldi ja fotoelektrilised päikesepaneelid....
#000005
Miks ja kuidas testida päikesepaneelide elektriohutust?
#000006
Elektrienergia ja kütuste hinnatõus ning -kõikumised on andnud tõuke elektrituulikute, fotoelektriliste päikesepaneelide ja akude laialdaseks paigaldamiseks üle Eesti. Tuhanded uued mikrotootjad ja kõik paigaldajad ei pruugi olla teadlikud päikesepaneelide elektriohutusest, kuidas ja millega neid kontrollida tuleks.
Miks on vaja päikesepaneele testida?
Päikesepaneelide paigaldamine hoone katustele tõstab mõnevõrra tuleõnnetuste ja elektrilöögi ohtu. Maailmas on päikesepaneelide riketest põhjustatud õnnetusi arvukalt esinenud. Eestis teada olevalt esimene päikesepaneelide rikkest põhjustatud tulekahju toimus Tartus 2019. a suvel. Elektrilühis või tulekahju võib muidugi tekkida ka maapaigaldusega päikeseelektrijaamas. Mida...
#000007
Maa ülekoormus algab neljapäeval 29.7.21
#000010
Maa ülekoormuspäeva Earth Overshoot Day, mil loodusressursside tarbimine ületab nende loomulikku uuenemist, arvestatakse juba 1970ndatest aastatest. Esialgu oli see päev detsembris, eelmisel aastal oli see veel 22. augustil ja käesoleval 2021. aastal 24 päeva varem - 29. juulil [1]. Kui loodusressursside tarbimine jätkub samas tempos, jõuame järgmisel aastal piirile, kus inimkonnal oleks vaja juba kahte
planeeti Maa, et ressursside nõudlust katta. Ühest küljest inimkonna ressursivajadus suureneb, kusjuures need üha vähenevad [3]. Näiteks, viimase aastaga on metsade bioloogiline võimekus langenud 0,5% kõigepealt...
#000011