Mükoloog: seeni tasub tänavu otsida juba vihma saanud metsast
#000005
Ehkki suvi on olnud kuum ja põuane, tasub mükoloog Veiko Kastanje sõnul seenemetsa minna igal juhul. Tihedaim seenehooaeg kestab tema sõnul augusti viimasest nädalast septembri lõpuni. Kuna seened arenevad piisava niiskuse mõjul mõne tunniga, tasub neid otsida metsadest, kus juba on veidi vihma tulnud.
#000006
Eestis on üle 7000 seeneliigi, millest keskmine seenelkäija võiks Kastanje sõnul tunda umbes 400 paremat söögiseent. "See, mida keskmine inimene seente all mõistab, on sisuliselt seente suguorganid, viljakehad," ütles ta saates "Huvitaja". Põhiosa seenest jääb niidistikuna mulla alla.
#000007
Viljakehade arenguks on Kastanje sõnul peamine tegur vesi. Seetõttu ei saa seente ilmumist metsa alla kuigi täpselt ette ennustada. "Seened võivad sambla sees juba ilusasti olemas olla. Kui järsku vihm peale tuleb, siis nad tõmbavad äkki rakud vett täis, muutuvad pisikestest hästi suureks ja rammusaks ning ilmuvad üleöö ootamatult välja. Paari tunniga, võiks lausa öelda," kirjeldas mükoloog.
#000008
Seepärast on tema sõnul kõige kavalam minna metsadesse, kus tänavu on juba vihma sadanud. "Sealsamas kõrval on võib-olla täpselt samasugune mets, sama metsatüüp, sama niiskusržiim, aga seal ei tulegi seeni võib-olla välja," kirjeldas ta. Sedasorti mosaiiklik seenesaak iseloomustab Eestit tema sõnul juba viimased paar-kolm aastat.
#000009
"Seente puhul on niiskus kasvuks üks kõige olulisemaid faktoreid. Teda peaks olema täpselt õigel määral," põhjendas Kastanje metsade seenesaagi erinevust. Nii liialt kuiv kui ka liigniiske kliima pärsivad seente kasvu. Seente kasvudünaamika muutuste uuringud vajavad Kastanje sõnul aga kannatust ja poole sajandi jagu aega, mida tänapäeva lühiajalised uurimisprojektid ei võimalda.
#000010
Ehkki igal aastaajal valmivad omad seened, jääb üldtunnustatud seenehoaeg Eestis augusti viimase nädala ja septembri lõpu vahele. Kes siiski juba sel nädalavahetusel metsa seenele minna tahab, võib Kastanje sõnul parimal juhul eest leida kukeseeni, erinevaid pilvikuid ja hea kuumataluvusega punapuravike liike.
#000011
"Põhiline probleem on, et ilusate ilmadega kipuvad seened väga kõvasti ussitama," tõi mükoloog esile. Kuna kukeseened sisaldavad happeid, mis ussitamist pärsivad, tasuks Kastanje sõnul nüüd metsa minnes keskenduda just neile.
#000012
Mürgistusnõustaja: seeni ja infot tuleb korjata õigest kohast
#000013
Samblikud jäävad ellu ka avakosmoses
#000014
Sel suvel pudeneb korvi metsmaasikaid, kuid mitte mustikaid
#000015
Teadlased otsivad miljonitele seeneliikidele nimesid
#000016
Maakera sisetuum võib olla hakanud teistpidi pöörlema
#000018
Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt
#000020
Uuring selgitas metsapõlengute mõju mullaelustikule
#000021
Fosforikriis ajab seened väetist kaevandama
#000022
Doktoritöö: enamik Eesti metsi vajab mullaseente tuge
#000023
Kevadsooja pelgavad kalurid ootavad pingsalt kormoranide heidutamise luba
#000024
Aasta linnu arvukus on 20 aastaga langenud üle poole
#000025
Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia
#000026
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000029
Poole sajandiga võivad kaduda kohanimedest pea pooled
#000030
Üha enam Eesti lapsi ja noori haigestub vähki
#000031
Häiringud kimbutavad Euroopa metsasid üha sagedamini
#000033
Soolebakterite liigirikkust laastab juba vähene antibiootikumide tarbimine
#000034
Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks
#000035
Kuradil on vähk, ta jookseb võidu ajaga
#000040
Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse
#000041