Asi pole aga sugugi nii lootusetu. Midagi saab siiski ka teha siis, kui reeglid pidevalt muutuvad, kui toodete-teenuste eluiga on üha lühem, kui pidevalt vupsab ei-tea-kust välja üha uusi tegijaid-teenuseid-tooteid. Teha selleks, et arvestada juhusega enda tegemistes ning n.ö õnneliku klikk-hetke korral seda enda kasuks pöörata.
#000009
Ehk leia, veel parem, planeeri endale aega tegeleda, külastada, avastada, uurida asju, mis ei ole otseselt sinu tööga kuidagi seotud. Ja planeeri ka paindlikkust, viisakalt öeldes. Otse öeldes – tee endale kalendrisse nn molutamise päevi või tunde. Kui sa keskendud 100% ajast vaid ühele asjale, siis ei loo sa endale võimalustki uueks vaatenurgaks, värskeks ideeks, klikk-hetkeks.
#000012
Johansson kirjutab ka sellest, kuidas suurendada klikk-hetkede tekkimist n.ö tähenduslike panuste tegemisega.
#000017
Pablo Picasso tegi rohkem kui 50 000 tööd oma eluaja jooksul, mõnede arvates isegi enam. Mõeldes sellele, kui palju hinnatud töid ta tegi ning paigutades need proportsionaalselt kõigi tehtud tööde sekka, siis väga suur osa töödest oli ... inglise keeles crap. Tehes palju töid, suurendas Picasso õnnestunud tööde arvu tõenäosust. Sama kehtib palju-paljude valdkondade, tegevuste, inimeste puhul. Võtkem näiteks Rovio, kuulsa Angry Birds mängu looja. Tõenäoliselt oled sa ise või keegi sinu kodustest (eriti kui sul on lapsed :-) seda mänginud. Roviot viimase kuue-seitsme aasta jooksul saatnud üleöö edu on töönud neile miljardeid. Ent samas kestis üleöö edu saabumine kaheksa aastat – Angry Birds oli nende 52 mäng...
#000018
Edule viiv klikk-hetk ja sellesle järgnenud edukas panus ei tähenda tuhandete eurode panustamist. Vastupidi, Johansson väidab, et raha ja eduka panuse vahel pole korrelatsiooni. Suure raha investeerimine võib tuua olulise efekti, kui suudad panustada täpselt ja õigesti kohe alguses. Ent selle juhtumine on üsna ebatõenäoline. Hoopis tõenäolisem on see, et paned suure raha lihtsalt magama asja peale, mis piltlikult öeldes ei hakka kunagi lendama ning satud nn sunk-cost-fallacy sündroomi. Ehk teisisõnu, olles juba niipalju raha kulutanud on sul ka raske kulusid kinni panna ja projekti lõpetada. Seega, küsimus on: kuidas võimalikult väikeste kuludega teha üks tubli katse?
#000019
Mis on konkreetne ja samas mitte liiga suur samm, et ideed testida? Iva on selles, et pole vast mõtet teha liiga suuri ja detailseid plaane. Vaid selle asemel teha konkreetne ja täpne samm. Mille tulemusena saab hinnata, kas tasub sellega edasi tegeleda või mitte.
#000021
4. Arvuta välja talutav kahju, mitte võimalik tulu investeeringust
#000022
See käib tavapärase loogika vastu. Ent on samas kooskõlas juhuse rolliga edus. Tuleviku ROI (Return on Investment) arvutamine on sageli tegelikult hiromantia – olud muutuvad sellise kiirusega, et tänaste teadmiste, tingimuste pealt tuleviku rahamägade ennustamine on heal juhul vaid unistamine. Halvemal juhul võib see viia aga soovunelmate loomiseni, mille tagajärg võib olla kas potentsiaalika idee tapmine või kehav ideesse raha uputamine.
#000023
Liitu 3000+ juhi ja ettevõtjaga ning telli uudiskiri
#000026