7. Failist järjendisse lugemine8. CSV
#000003
14. Lisalugemine: Viitamine ja muteerimine
#000005
17. Lisalugemine. Rekursioon ja kilpkonnagraafika
#000007
23. Tarkvaraprojekti sissejuhatus24. Etapp 1. Projektirühmade moodustamine25. Etapp 2. Projekti arendusidee sõnastamine26. Etapp 3. Tarkvara paberprototüübi disainimine ja testlugude koostamine27. Etapp 4. Mooduli valimine ja näiteprogrammi koostamine28. Etapp 5. Esmase prototüübi avaldamine ja testimine29. Etapp 6. Projekti silumine ja valmis lahenduse esitamine30. Etapp 7. Projektide esitlemine
#000009
33. NumPy ühemõõtmeliste järjendite elemendid
#000018
34. NumPy ühemõõtmeliste järjendite funktsioonid
#000019
35. Jooniste tegemine NumPy ühemõõtmeliste järjenditega
#000020
36. Kokkuvõte NumPy ühemõõtmelistest järjenditest
#000021
38. NumPy kahemõõtmeliste järjendite elemendid
#000022
39. Funktsioonide kasutamine NumPy kahemõõtmeliste järjenditega
#000023
40. CSV faili lugemine ja kirjutamine
#000024
41. Joonised NumPy kahemõõtmeliste järjenditega
#000025
42. Kokkuvõte NumPy kahemõõtmelistest järjenditest
#000026
50. Jooniste loomine seeriaid kasutades
#000028
53. Andmete muutmine ja selekteerimine andmetabelis
#000029
54. Andmete lugemine ja kirjutamine
#000030
55. Andmetega tutvumine ja nende puhastamine
#000031
59. Flaski mooduli paigaldamine, esimene programm
#000033
69. PySimpleGUI ja esimene näide70. PySimpleGUI nupuvajutus, hüpikaken ja uue graafikaakna avamine71. PySimpleGUI graafikaakna vidinad72. PySimpleGUI suurem näide73. LISA: PySimpleGUI joonistamine
#000034
69. PySimpleGUI ja esimene näide
#000035
70. PySimpleGUI nupuvajutus, hüpikaken ja uue graafikaakna avamine
#000036
74. Tkinter ja esimene näide75. Tkinteri kasutajaliidese planeerimine76. Kasutajaliidese täiendamine ja nupu tööle panemine77. Tkinteri vidinad78. Tkinter ja suurem näide värvidega
#000037
74. Tkinter ja esimene näide
#000038
76. Kasutajaliidese täiendamine ja nupu tööle panemine
#000039
80. Kontrolltöö näidisülesanne 1: Pakiautomaat
#000042
84. PyGame paki paigaldamine arvutisse
#000046
86. PyGame'i ekraan ja joonistamine
#000047
92. Õhuniiskuse ja temperatuuri jälgimine Pytoni abil
#000050
93. Veebirakendus õhuniiskuse ja temperatuuri jälgimiseks
#000051
96. Konvolutsiooniline närvivõrk (Convolutional Neural Network)
#000054
97. Pildi kategoriseerimine masinõppega - protsessi ülevaade
#000055
98. Praktiline näide pildi klassifitseerimise kohta
#000056
XX. Lisamoodul: Objektid ja klassid Pythonis
#000057
Jinja2 võimaldab kasutada tsükleid ka html-failis. Näiteks võime lisada arvud 0-st 10-ni järgnevalt:
#000058
Lisame selle tsükli meie näitefaili avaleht.html. Faili sisu on nüüd järgnev:
#000059
Kui jätame kõik muu samaks, aga asendame keskkonnas PythonAnywhere faili avaleht.html ning pärast seda valime menüüst Web → Reload (sõna kasutaja asemel on igaühel oma kasutajanimi). Kui nüüd veebilehte värskendame, on tulemus järgnev:
#000060
Kui me aga lisaksime selle tsükli faili baas.html body-ossa, siis kuvataks arve 1-st 10-ni kõikidel lehtedel, kus kuvatakse html-faili sisu, mis viitab failile baas.html.
#000061
Nüüd aga vaatame, kuidas postitusi kuvada ja jätame juba loodud kujunduse praegu kõrvale. Nüüd kasutame kokku 3 faili. Olgu faili baas.html sisu nüüd järgnev:
#000062
Postituste kuvamiseks muudame app.py sisu ja seejärel loome faili postitused.html. Olgu meil postitused app.py failis sõnastike järjendina.
#000063
Nüüd aga soovime neid postitusi kuvada. Selleks saame kasutada tsüklit html-failis. Loome faili postitused.html, mille sisu on järgnev:
#000064
Kui meil app.py failis oli sõnastike list muutujas koik_postitused ja renderdamisel lisasime postitused=koik_postitused, siis tsüklis on meil vaja kasutada sama muutujat – meie näite puhul postitused. Meie näite puhul on sõnastiku võtmed pealkiri, autor ja sisu, mida kasutame ka for-tsüklis. Selle näite tulemus näeb välja järgnev:
#000065