UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
Sirbis: lõimumise lõputu õud, Eesti ajakirjanduse tervis
#000003
On omamoodi sümboolne, et Eesti arengut lähikümnendil määravad rajajooned märgitakse maha ajal, mil riigi poliitiline võim on pikemal pausil. Parlament ja valitsus tegelevad veel mõnda aega iseendaga ehk protseduuride, mehitamise ja rakendamisega ning rahvas on üsna omapead. Riigimasin muidugi ei ole hetkekski seiskunud, aga nii mõnigi arengukava, mis peab hiljem valitsuse ja riigikogu heakskiidu saama, valmib suurema poliitilise osavõtuta. Projektijuht Ando Kiviberg raporteeris sel nädalal haridus- ja teadusstrateegia (aastani 2035) eesmärgiseade ja põhistruktuuri fikseerimisest. Kultuuriministeeriumis käib paralleelselt uue riikliku lõimimiskava "Lõimuv Eesti 2030" ja kultuuripoliitika põhisuundade koostamine.
#000005
TAUNO VAHTER: Inimeste profileerimise uus tase: ülehomme teame sinust kõike
#000007
Ka Eestis kogub keerulisem andmetöötlus hoogu, kasutatakse analüüsiks moodsamaid meetodeid ning kasvab moodsate jälgimissüsteemide arv. Andmehulgad ja tehnilised võimalused kasvavad nii kiiresti, et seadusandlus ja regulatsioon ei suuda sellega sammu pidada. Oma valdkonna arengutest räägivad inimesed jaekaubandusest, kindlustusest, pangandusest ja politseist.
#000010
Viimasel kuul on valimiste puhul eriti teravalt tõstatatud linna ja maa, rahulolematute ning vaeste regioonide ja rikka linna vastandumine. Tahtmata polariseerumist süvendada lisan arutellu veel ühe tahu. Ääremaastumise probleemid ilmnevad ka kohalikust ajakirjandusest. On piirkondi, kus kohalik ajakirjandus saab enam-vähem hästi hakkama – nii hästi, kui tänapäeval üldse on võimalik hakkama saada –, ja on selliseid piirkondi, kus hästi hakkama ei saada ja kus olukord läheb järjest keerulisemaks. Näiteks võib tuua väikeettevõtjatele kuuluvad maakonnalehed, millel lehetellijate ja ostjate arvud on kokku kuivanud, reklaami on vähem leheküljele paigutada ning veebis ei kipu keegi pealkirjast kaugemale lugema, et toimetus saaks lugejalt kasseerida tasu ka sisuga tutvumise eest.
#000013
Kuni maa omanikul ehk Tallinna linnavalitsusel ei ole head plaani, mida ja kellele ehitada, ei ole mõtet hakata arutama Harju tänava võimalike ehitiste väljanägemise üle.
#000018
Tallinna linnaplaneerimise ameti juhataja on taas tõstnud üles küsimuse, kuidas hoonestada Harju tänava läänekülg. Harju tänava taashoonestamine on justkui tsunami, mis tuleb uuesti iga kahekümne aasta tagant ja ujutab ametnike lauad ja ajaleheveerud poolt- ja vastuargumentidega üle. Jah, sest hooned on seal olnud. Ei, sest roheala ja vaade Niguliste kirikule on ka väärtus. Jah, sest vanalinna põhimäärus võimaldab. Ei, sest pole piisavalt head lahendust. Selle artikli eesmärk ei ole vastata küsimusele, kas Harju tänav tuleks tingimata hoonestada või mitte. Võtan vaid kokku varasemad mõttekäigud ja lahendusvariandid, et juhul, kui see teema meid varsti jälle üle ujutab, oleks õppetunnid varnast võtta.
#000019
Kunagise mõisa saksakeelne nimi Ratshof ütleb ise, et tegemist on Tartu linnale kuulunud valdusega, mille eestikeelne täisnimi on Raadi mõis. Pärast omanikuvahetusi jäi mõis 1751. aastal von Liphartite suguvõsa omandusse kuni riigistamiseni Eesti vabariigi algusaastail. Kuna nad ei olnud tavalised mõisasaksad, siis ei olnud ka mõis tavaline aadliresidents, vaid kunsti ja kirjanduse teoste ja aadete talletamise-esitlemise paik. Liphartite Raadi härrastemajja koondatud kunstikogu oli tuntud ka väljaspool Baltikumi. Tartu ülikoolil olid Raadi mõisa ja selle omanikega tihedad sidemed.
#000021
Nigol Andresen oli varakult vasakpoolne radikaal, mitte hilisem eurokommunist või inimnäolise kommunismi veendunud aktivist.
#000022
Pille-Riin Larm: kleepige see luuletus harvesterikabiinidesse
#000033
ERM-i konservaator uuest näitusest: ilmselt ei ole talutoole enam väga palju alles
#000053