Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
#000000
Teoloogiadoktor Timo Junkkaala võtab raamatus “Õige valesti mõistetud Luther” muu hulgas luubi alla Martin Lutheri käsitluse ilmaliku ja vaimuliku võimu suhtest.
#000001
“Raamatusse lisatava ühtse korra järgi saab teenistustel osaleda kõigis luteri kiriku kogudustes üle Eesti – nii neis, kus jumalateenistused toimuvad pragu Kirikukäsiraamatu kui ka neis, kus need käivad Agenda alusel,“ ütleb Viilma.
#000003
EELK vaimulike konverentsil lepitakse kokku universaalne jumalateenistuse kord kiriku lauluraamatu jaoks
#000004
Teisipäevast, 24. jaanuarist – kolmapäeva, 25. jaanuarini 2023 toimub Tartus vaimulike konverents. Seekordse vaimulike aasta tähtsaima kokkusaamise keskne teema on jumalateenistuse korra ühtlustamine peatselt välja antava uue lauluraamatu tarbeks, mis on samm kiriku ühtsuse suunas.
#000005
Saates „Eesti eso“ kõneldi usust ja kõlblusest
#000006
Delfi taskuhäälingus „Eesti eso“ oli seekord külas peapiiskop Urmas Viilma. Juttu tehti eestlaste usklikkusest ja Jumalast, igavikust, kõlblusest ja muustki.
#000007
5Pluss: produktiivsusest, aja planeerimisest, tähelepanust ja muust
#000008
Noortesaates “5Pluss” jaanuarikuises saates kõneldakse seekord produktiivsusest, aja planeerimisest, tähelepanust ja muust.
#000009
Urmas Viilma: „Kirikuvarade teema puhul ootame ju seda, et riik oleks üleüldse valmis seda diskussiooni avama“
#000010
Peapiiskop Urmas Viilma tõstatas Nõukogude okupatsiooni ajal Eesti kirikutest muuseumidesse viidud kunstiväärtuste tagastamise teema, tõdedes, et riik ei ole õigluse taastamiseks piisavalt teinud. E-Kirik uuris peapiiskopilt, kuidas võiks muuseumides asuvate kirikuvarade teemaga nüüd edasi minna.
#000011
EELK 169 kogudust erinevad üksteisest mitte üksnes arvnäitajate ja geograafilise asukoha poolest, vaid ka pühapäevase jumalateenistuse aluseks oleva korra valikult. Küsimus, kas see on pigem kiriku rikkus või puudus, on EELK vaimulike ees 24.-25 jaanuarini toimuval vaimulike konverentsil.
#000012
Millised teoloogilised teemad vajavad kirikus arutamist?
#000013
Ettepanekuid üldkiriklikku arutelu vajavate teoloogiliste teemade osas saab teha kuni jaanuari lõpuni.
#000014
Anne Burghardt: Jumala olemuse kirjeldamisel oleme paratamatult inimkeelsete mõistete vangid
#000015
Luterliku Maailmaliidu peasekretär vastas Õhtulehe küsimustele Jumala olemasolu, enda kristlike tõekspidamiste ja teekonna kohta usuni. Samuti rääkis Anne Burghart, kuidas näeb ta kristlasena Jumala toimimist tänases sõdivas maailmas.
#000016
Peapiiskop kõneles Vikerraadios seni tagastamata kunstiväärtuslikest varadest
#000017
"Araabia keeles on väga ilus soov, palve, et olukordade Olukorrastaja olukorrastaks teie olukorra parimaks olukorraks."
#000019
"Jõuludes taipame, kuidas muidu nii hääletu, käest libisev aeg saab korraga kuuldavaks, nähtavaks ja taibatavaks. Kuuldud Jumala sõna saab kuulaja ehedalt kätte ning loob ja uuendab teda. Nii saab inimene sõnast nõnda puudutatud, et sõna hakkab teda kandma, teda pidama."
#000020
"Mõnikord oleks targem lõigata suur oks väiksemaks või maha selleks, et päike ulatuks alumiste okste juurde. Suur vaimulik juht näeb võimalusi astuda samm kõrvale nii, et nähakse paremini Kristust – kogudust, mis on Kristuse ihu."
#000021
"Tuul hellitas viljapõldu ja seda vaadates meenusid mulle Uku Masingu sõnad, et kui vanasti räägiti tuulest, siis kõneldi hoopis Jumala vaimust."
#000023
"Nimi Jeesus on ülimalt tähendusrikas: heebrea Jehosua tähendab “Jumal on pääste”. Sellele tähendusele vastab ka Jeesuse eluülesanne, mis seisneb oma rahva päästmises pattudest. See lühike lause edastab Jeesuse elutöö mõtte ning eesmärgi, mis kõigile inimestele saab teatavaks alles Jeesuse ristisurmaga ja ülestõusmisega surnuist."
#000025
"Eks see ole keeruline küsimus, kes on kristlane. Augustinuse järgi niikuinii nähtamatu ja nähtava kiriku liikmed ei kattu. Kristlasi võib olla nende seas, kes ei ole kiriku liikmed, ja kõik kiriku liikmed ei tarvitse olla kristlased."
#000027
"Tänulikkus võib olla nii reaktsioon, hoiak kui ka iseloomujoon. See viimane avaldub kestvalt erinevates eluolukordades. Tänulikkus tähendab sooja heasoovlikkuse tunnet ja tegusid, mis seda tunnet väljendavad."
#000030
"Kindlustunne on elus praegu kõige olulisem. Seda me välistes asjades väga ei leia. See tuleb seest, sisemise väärtuse läbi. Kindlasti on kiriku järjepidevusega hoitud tavad ja arusaamad inimesele toeks. Kirikus on kindlustunde elemendid, millega inimene saab hakata oma elu taas täitma."
#000031
"Johannese eeskujust on meil palju õppida: „Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema“ (Jh 3:30). Selline elu- või südamehoiak kasvagu meis kõigis."
#000033
"Jõuluaeg koputab meie südamele ja tuletab meelde, et ligimesele head tegemine on iga kristlase ülesanne."
#000035
"Vahel kuuleme, kuidas keegi ütleb kas siis iseenda või kellegi teise kohta, et “mul/tal pole midagi hinge taga”. Enamasti mõeldakse selle all, et pole hetkel materiaalseid võimalusi ja tuleviku jaoks sääste. Olen siis mõelnud,, et see väljend sobib väga hästi iseloomustama ka inimese vaimset olukorda."
#000036
Kristlike kirikute noortetöö nõukogu ootab kandideerima õppestipendiumile
Martin Lutheri järgi on Jumal seadnud nii vaimuliku kui ilmaliku valitsemisviisi
“Vestlusi usuelust”: Gloria, päevapalve ja pühakirjalugemised jumalateenistuses
Jaakobitee rändurid kogunevad sõbrapäeva eel
#000037