Mullastik, kliima ja tootmisviis mõjutavad oluliselt veinide iseloomu, kuid kõige rohkem mängib lõpptulemuse puhul rolli tootmisel kasutatav viinamarjasort.
#000000
Valget veini võib valmistada kõikidest viinamarjasortidest, kuna ka tumedamate sortide mahl on pea alati hele. Kuid valgete veinide toorainena kasutatakse enamasti siiski ainult heledaid sorte.
#000001
Airén on pärit Hispaaniast, kus see moodustab umbes 30% kõikidest kasvatatavatest viinamarjasortidest. Selle populaarsusest hoolimata on Airéni positsiooni üle võtmas mh Iberia viinamarjakasvatusele omane punane Tempranillo viinamari.
#000002
Sordile on sarnaselt Viognieri ja Gewürtztramineri sortidele iseloomulik eristatav ja selge aroom. Albariños võib tunda aprikoosi ja virsikut.
#000004
Cataratto on valge viinamarjasort Itaaliast. Seda viljeletakse peamiselt Sitsiilias, kus see on Sangiovese järel populaarsuselt teine. Catarattost valmistatakse täidlasi veine tsitruseliste kibedapoolse maitsenüansiga.
#000005
Chardonnay on maailma kõige tuntum viinamarjasort ja seda kasvatatakse kõikjal, kus veini toodetakse. Usutakse, et see on pärit kas Lähis-Idast või Prantsusmaalt Burgundia veinipiirkonnast. Chardonnay viljelemine on lihtne ja sellest on võimalik valmistada meeldivaid veine mitmes erinevas kasvupiirkonnas. Chardonnay viinamari on maitse poolest suhteliselt neutraalne, mistõttu sobib see eriti hästi tammevaadis laagerdumiseks.
#000006
Sellest toodetakse valgeid ja vahuveine nii sordi- kui ka seguveinidena. Chardonnay veinide aroomid jäävad rohelise õuna, meloni, ananassi ja tugeva, mesise, röstitud, iirise maitse vahele.
#000007
Väljaspool Loire ́i on see sort eriti populaarne uue maailma veiniriikides, nt Lõuna-Aafrikas. Seal tuntakse Chenin Blanci nimega Steen ning tegemist on maailmas kõige rohkem viljeletava marjasordiga. Veinide maitsed on täis eksootikat, magusaid puuvilju, pirni ja mett.
#000009
Colombard on eriti vara valmiv valge viinamarja sort, mis on tõenäoliselt Gouais Blanci ja Chenin Blanci järeltulija. Varem kasvatati seda eriti Prantsusmaa Charentes ́ piirkonnas konjaki ja armanjaki tootmiseks. Tänapäeval kuulub see endiselt Bordeaux ́ tunnustatud marjasortide hulka. Põhja-Ameerikas soovitakse selle sordi viljelemisega lisada veinidele püsivust ja hapukust.
#000010
Garganega on Itaalia viinamari ja väga levinud Veneto veinipiirkonnas, eriti Veronas ja Vicenzas. Mari on Soave ́ veinide põhjaks ja Itaalias populaarsuselt kuues sort. Enamasti valmib see sort hilja ja võib olla oma iseloomult väga püsiv ning täidlane. Soave Classico piirkonnas, kus viinamarjaistandused paiknevad suhteliselt kõrgel, võib kasvada Garganega viinamarjast isegi kergem ja neutraalsem variant.
#000012
Gewürtztraminer on väga aromaatne marjasort, mis sobib kõige paremini jahedasse kliimasse. Seda viljeletaksegi kõige rohkem Saksamaa ja Austria veinipiirkondades. Sordi suhkrusisaldus on väga kõrge ja tegemist on vähese happesusega, vürtsika ja isegi parfüümise sordiga. Gewürtztramineri aroomid, nt parfüüm, troopilised puuviljad, õli, mango, greip ja mesi, muudavad selle üheks parimaks veinisordiks köögis tarvitamiseks, nt suitsulõhe kõrvale.
#000013
Grillo (ka Riddu) päritolu kohta kindlad andmed puuduvad, kuid selle juured ulatuvad Sitsiiliasse Apulia piirkonda. Marjasort talub kõrgeid temperatuure ja seda kasutataksegi kõige rohkem Sitsiilia veinipiirkonnas, eriti Marsala veini tootmiseks.
#000014
Muscat marjasorti (ka Muscat Alexandria ja Moscato) kasvatatakse veinitootmiseks, rosinateks ja viinamarjana tarbimiseks. Mainitud sorti viljeletakse kogu maailmas. Tšiilis on see üks viinamarja põhisortidest, mida kasutatakse lauaveinide tootmisel. Itaalias kasutatakse sorti mõningate vahuveinide valmistamiseks ning Californias mingil määral veinide valmistamiseks. Muscati kasutatakse ka dessertveinide ja kangete veinide tootmisel. Sordile on omased sellised aroomid nagu sidrun, rosin ja parfüüm.
#000018
Orange Muscati puhul on tegemist ühe Muscati marjasordi alasordiga, mida kasutatakse magusate dessertveinide tootmisel California piirkonnas ning Austraalias. Marja maitse sisaldab sarnaselt oma nimele veidi apelsini.
#000019
Parellada marjasorti viljeletakse enamasti Kataloonia piirkonnas Hispaanias. Tegemist on Cava ehk Hispaania vahuveini tootmisel kasutatava viinamarjasordiga. Parellada on väga hapukas ja värske marjasort, millest toodetud veinid sobivad tänu oma värskusele kasvõi aperitiiviks.
#000020
Prosecco viinamarja viljeletakse peamiselt Veneto piirkonnas, Conegliano ja Valdobbiadenea lähistel Itaalias. Sorti kasutatakse peamiselt nimiveini Prosecco valmistamiseks. Prosecco marjadest saab kergeid, kuivasid ja külluslikke veine. Prosecco suurim konkurent turul on Cava. Selle tootmisel kääritatakse marju terasest tsisternides, mis erineb näiteks šampuse tootmisest traditsioonilisel meetodil.
#000022
Rieslingi juured ulatuvad Saksamaale Reini piirkonda ja esimesed märgid Rieslingi marjasordi kohta pärinevad kloostriraamatutest juba 1450ndatest. Tegemist on veinimaailmas väga tuntud viinamarjasordiga, kuid seda peetakse eelkõige saksakeelse veinimaailma sordiks. 1997. aastal tõusis Riesling Saksamaa enimviljeletuimaks viinamarjaks. Tegemist on aeglaselt küpseva sordiga ja oma olemuselt väga hapuka marjaga, milles võib eristada lille, mee, tsitruse, virsiku ja õuna lõhna.
#000023
Sauvignon Blanc on rohelise kestaga viinamari, mis on pärit Prantsusmaalt Bordeaux’ piirkonnast. Sorti on viljeletud juba pikka aega – esimesed märgid pärinevad 18. sajandi keskelt. Tegemist on ühe maailma tuntuima sordiga ja selle tunneb lihtsalt ära musta sõstra aroomi järgi. Prantsusmaa on selle sordi tähtsaim viljeleja, kuid tänu uuele maailmale sai sort veinisõpradele tuntumaks juba 1980ndatel. Sauvignon Blanci veinid on enamjaolt kuivad ning hapukad ning aroomides võib eristada nõgest, karusmarja, sõstart ja rohttaime.
#000024
Ühendatakse sageli teiste marjasortidega, nt Sauvignon Blanciga. Pea kõikides valgetes Bordeaux ́ veinides on mõnevõrra Sémilloni. Nõutud sort Austraalias Hunter Valley ́s. Kuna tegemist on sordiga, mis tõmbab hästi ligi väärishallitust, sobib Sémillon hästi dessertveinide valmistamiseks. Veinid on neutraalsed, ümar-täidlased ja vähehappelised. Aroomis on tunda rohttaime, tsitrust, mett ja röstsaia.
#000025
Itaalias tuntakse seda marjasorti nime all Tocai Friulano, mujal aga Sauvignon Vertina. Sorti kasvatatakse tänapäeval ulatuslikult Tšiilis, kus varem ekslikult arvati, et tegemist on Sauvignon Blanci sordiga, sest need on omavahel nii sarnased. Tocai Friulano on tõenäoliselt pärit Põhja-Itaaliast Veneto piirkonnast. Marja ajalugu ulatub kuni 17. sajandini.
#000026
Torrontés on Argentiina valge viinamarjasort, millest valmistatakse värskeid aromaatseid valgeid veine. Argentiinas kasvab sort isegi 1700 meetri kõrgusel Calchaquíes ́ orgudes ja sellest toodetakse lausa 20% kõikidest Argentiinas müüdavatest valgetest veinidest.
#000027
Trebbiano (prantsuse keeles ka Ugni Blanc, Saint-Emilion, Clairette Ronde) puhul on tegemist ühe maailmas enim kasvatatava valge viinamarjasordiga ja seda kasutatakse paljudes väga hinnatud veinides vaid vähesel määral. Trebbiano on tõenäoliselt pärit Kesk-Itaaliast ja juba 13. sajandist. 13. sajandil levis sort Itaaliast Prantsusmaale, kus seda teatakse paremini nime all Ugni Blanc. Tänapäeval on see kogu maailmas väga populaarne destilleerimise tooraine. Marja aroomis on tunda õuna, kerget puuviljalisust, karusmarja, punast sõstart ja kibesust.
#000028
Viognier on rahvusvahelisel veiniturul suhteliselt uus tegija, kuigi seda on viljeletud Põhja-Rhône ́i järskudel nõlvadel juba kauem kui tuhat aastat. Tänapäeval on tegemist väga tunnustatud ja nõutud marjasordiga, kuigi 1990ndatel viljeleti seda ainult u 80-hektarilisel alal. Sorti kasvatatakse üha suurenevates mahtudes Californias, New Yorgis, Tšiilis, Austraalias, Uus-Meremaal ja Kesk-Itaalias. Viognieril on väga suur suhkrusisaldus, vähene happelisus ja tugevad aroomid, milles on enamasti tunda lille, pähklit, muskust, troopilisi puuvilju ning vürtse.
#000029
Xarel'lo on valge marjasort, mida kasvatatakse eelkõige Kataloonia piirkonnas. Koos Macabeo ja Parelladaga kasutatakse seda Hispaania vahuveini Cava tootmisel. Sorti kasutatakse ka ühe peamise marjana absindi valmistamisel.
#000030
Punaste ja roosade veinide värvus tuleneb tootmisel kasutatavatest tumedatest viinamarjasortidest. Viinamarjade värvained peituvad kestade sees, millest need imenduvad käärimise ajal viinamarjamahla sisse. Samal ajal väljub seemnetest ja kestadest punastele veinidele omaseid parkaineid ehk tanniine.
#000031
Cabernet Sauvignon on üks maailma tuntuimaid ja populaarseimaid marjasorte. Sort on pärit Bordeaux ́ veinipiirkonnast, kuid tänapäeval viljeletakse seda kõikjal maailmas. Cabernet Sauvignon ́ist toodetavad veinid on suurepärase kvaliteediga, mis selgitab ka nende nõutust: veinid on rohke värviga, tugevalt täidlased, tanniinsed ja oma kõrghetkel ka pikaldased. Aroomis on tunda rohkelt musta sõstart, kohvi, seedrit ja paprikat.
#000032
Corvina marjasort pärineb Itaaliast ja peamiselt kasvatatakse seda Kirde-Itaalias Veneto piirkonnas. Sorti kasutatakse muude marjasortidega segatult Bardolino, Amarone ja Valpolicella veinide tootmisel. Tavaliselt moodustab Corvina u 70% segu marjadest. Corvina veinid on kerged või keskmiselt täidlased ja purpurpunast värvi. Vaadis laagerdumine, mida kasutatakse eriti Valpolicella tootmises, annab veinidele täidlust ja rohkem tanniinsust. Aroomis on tunda mõrumandlit ja kirssi.
#000034
Corvinonet segatakse palju Corvina marjasordiga, kuid DNA-testide põhjal on tegemist täiesti erinevate marjasortidega. Corvinonet kasutatakse Valpolicella veinide põhjaks ja marjasordina on see väga vastuvõtlik viinamarja haigustele, mistõttu on selle viljelemine väga keeruline. Corvinone veinid on helepunased, rikkalikud ja sametised ning puuvilja aroomiga.
#000035
Grenache (ka Garnacha, hisp.) on maailmas enim kasvatatav tume viinamarjasort, kuid selle nime kohtab pudeli etikettidel harvem, kuna sellest ei toodeta väga sageli puhast sordiveini. Seguveinides kasutatakse Grenache ́i, et tugevdada tanniinseid ja kangeid sorte. Sort on pärit Hispaaniast Aragooniast ja kindlad märgid sordi viljelemise kohta pärinevad juba 13. sajandist. Tänapäeval viljeletakse sorti enim Kirde-Hispaanias Riojas, Penedèsis ja Navarras. Paljud Grenache ́i sisaldavad veinid on väga suure alkoholisisaldusega, mistõttu tunduvad nad suus soojad. Sordi aroomis on tunda näiteks iirist, ploomi, pipart ja ürte.
#000036
Malbec on pärit Bordeaux’ piirkonnast Prantsusmaalt, kuid seal kohtab seda tänapäeval väga harva. Malbec on väga levinud marjasort Argentiinas, mis on tänapäeval ka selle sordi suurimaks kasvupiirkonnaks. Samuti leidub sorti Tšiilis. Oma päritoluriigis, Prantsusmaal, saab sellest alkoholisisaldusega, kuid magedat veini. Sordi omadused pääsevad esile alles soojas kliimas, kus sellest valmistatakse kangeid, aromaatseid ja tanniinseid veine. Eriti lummavad Malbeci veinid tulevad Argentiinast Mendoza piirkonnast; nendes võib eristada sageli põõsasmurakat, vaarikat, vürtse ja ploomi.
#000037
Merlot on pärit Bordeaux'ist, kuid tänu oma pehmusele on selle kasutusulatus laiem kui teisel samas piirkonnas kasvaval Cabernet Sauvignon’il. Koos moodustavad nad paljude meelest parima seguveini. Merlot ́ sorti leidub pea kõikides Bordeaux ́ piirkonna veinides ja sordina on see väga nõutud ka Californias. Merlot ́ veinid on oma olemuselt pehmed, puuviljased, täidlased ning pehmelt tanniinsed ja neis võib eristada näiteks punaste marjade, sõstarde, ploomide, rosinate, suitsu ja šokolaadi aroome.
#000038
Nero d’Avola, mis on saanud oma nime Sitsiilia lõunapiirkonna linna Avola järgi, on Sitsiilia tähtsaim punane marjasort ning samas ka üks Itaalia tähtsaimatest päritolusortidest. Sordist valmistatud veine võrreldakse sageli uue maailma Shirazi veinidega: neil on pehmed magusad tanniinid ning ploomi ja pipra aroomid. Nero d'Avola mari kasvab kõige paremini kuivades ja kuumades tingimustes.
#000039
Pinotage on 1925. aastal Lõuna-Aafrikas aretatud marjasort, mis on saadud ristamise tulemusel Pinot Noir ́ ja Cinsault ́ marjasortidest. Oma populaarsuse saavutas sort 1950ndatel ja tänapäeval asuvad selle suurimad viljelemispiirkonnad Lõuna-Aafrikas, Uus-Meremaal ja Californias. Pinotage ́i marjad on väikesed, vähese aroomi ja suhkrusisaldusega. Tanniinsust mõjutab saagi rohkus: mida väiksem saak, seda aromaatsem lõpptulemus. Pinotage ́i veinides on tunda rabamurakat, balsamicot, vaiku, tõrva, jõhvikat ja vaarikat.
#000040
Pinot Noir on viinamarjasort, mida on väga keerukas kasvatada, sest tegu on äärmiselt tundliku taimega. Vaja on hooldust ja head asukohta. Pinot Noir annab tulemuseks täiesti omanäolisi, nüansirohkeid ja peeneid veine. Hea Pinot Noir on kergete tanniinidega marjane vein, nauditav igas oma arenguastmes. Sordi nimi (Pinot) tuleneb kobara kujust, mis meenutab käbi. Pinot Noir on üks vanimaid seni viljeldatavaid viinamarjasorte ning seetõttu esineb tal mitmeid mutatsioone ja kloone.
#000041
Pinot Noiri tüüpilised aroomid ja maitsed.
#000042
Tegu on tumeda viinamarjasordiga, mille kest on tüüpilisel juhul üsna õhuke, sisaldab vähe värvikomponente ja annab seetõttu mõõdukalt tanniine ning on heledama värvusega. Kuumas kliimas elegantsus kaob ja vein omandab tugevalt moosise iseloomu. See on põhjus, miks Pinot Noiri kasvatamiseks eelistatakse mõõduka kliimaga ja isegi jahedaid alasid. Samas ei ole hea ka liigne jahedus, mis hakkab takistama marjade küpsemist. Pooltoorestest marjadest valmiv vein on käredalt taimse iseloomuga (märjad lehed, kapsas).
#000043
Tippveinid on võimelised küpsedes arenema ääretult kompleksseks, kuid pikaajaline keldris hoidmine pole enamiku Pinot Noiride jaoks tüüpiline. Vaid Burgundia tippude puhul on pikaajaline säilitamine hästi järele proovitud ja laialt levinud tegevus.
#000045
Rondinella on Itaalia marjasort, mida viljeletakse peamiselt Itaalias Veneto piirkonnas. Tegemist on ühe Valpolicella ja Bardolino veinide põhisordiga. Sorti segatakse palju Corvina, Molinara ja Corvinone marjasortidega. Rondinella on hapukas ja selle aroomis on selgelt tunda kirssi ja punaseid marju.
#000047
Sangiovese on pärit Kesk-Itaaliast tõenäoliselt Toscana piirkonnast. Tegemist on Itaalias tähtsa ja nõutud marjasordiga ning Chianti veinide tähtsaima punase sordiga. Sorti viljeletakse peamiselt Kesk-Itaalia kõrgendikel ning mujal maailmas seda sorti põhimõtteliselt ei kohtagi. Sangiovese sobib kõige paremini sooja kliimasse, kuna liiga külmades tingimustes see ei valmigi ja liiga kuumades tingimustes sellele omased aroomid hoopis kaovad. Sangiovese veinid on oma kõrghetkel täidlased, vürtsikad ja pikaldased. Aroomides on tunda näiteks piparkoogivürtse ja õuna, maasikat, vaarikat ning kannikest.
#000048
Syrah (ka Shiraz)on marjasortide klassika ja esimesed kindlad märgid selle sordi kohta pärinevad juba 3. sajandist. Selle nimi viib meid tõenäoliselt tagasi Iraani Shirazi linna, mis paikneb Vanade Idamaade kaubateede ääres. Geograafilisest asukohast sõltuvalt nimetatakse seda kas euroopa päraselt Syrah’ks või uue maailma päraselt Shiraziks. Tegemist on väga nõutud marjasordiga – suurim viljelejariik on Prantsusmaa ja väljaspool Euroopat Austraalia. Syrah’ veinid on rohke värvusega, tugevad ja vananevad hästi. Neis võib kergelt eristada nelgi, pipra ja kaneeli aroome.
#000049
Tempranillot (mh ka Tinta Fino, Cenceibel, Ull de Liebre ja Tinta Roriz) viljeletakse ulatuslikult selle koduriigis Hispaanias ja tegemist on Rioja piirkonna levinuima punase marjasordiga. Tempranillost valmistatakse täidlasi ja tugevaid punaseid veine. Sort küpseb oluliselt kiiremini kui mõned muud Hispaania punased marjasordid. Viimase saja aasta jooksul on sorti levitatud ka Lõuna-Ameerikasse, Ameerika Ühendriikidesse, Lõuna-Aafrikasse ja Austraaliasse. Tempranillo veine võib juua juba väga noorest peast, kuid hinnalisemad neist on laagerdunud tammevaatides aastaid. Tempranillo veinid on rubiinpunast värvi ja neis saab eristada marjade, pipra, nelgi, suitsu ning vanilje aroome.
#000050
Zinfandeli peetakse paljuski California marjasordiks, kuid pigem on see pärit kas Horvaatiast või Lõuna-Itaaliast, kuna sarnasusi leidub nii Itaalia Primitivo kui ka Horvaatia Crljenak Kaštelanski marjasortidega. Lisaks Californiale viljeletakse tänapäeval sorti ka Austraalias, Lõuna-Aafrikas ning Iisraelis. Oma kõrghetkel on Zinfandeli veinid tumedad, kanged ja tanniinsed, kuid puuviljased. Sordist on toodetud palju ka Beaujolais ́ tüüpi kergeid punaseid veine. Aroomis on tunda vaarikat, tõrva ja lagritsat ja isegi soolaliha.
#000051
Viinapuu on üks maailma iidsemaid ja huvitavamaid kultuurtaimi. Viinapuid (Vitis) on mitut erinevat liiki, millest levinuim on harilik viinapuu Vinis Vitifera.
#000052
Tänapäeval viljeletakse viinamarju kogu maailmas umbes kaheksal miljonil hektaril. Kõik sordid on kas looduse poolt omavahel ristatud või inimese poolt kaalutletult ristatud. Näiteks paljudele tuttav Cabernet Sauvignon ja Sauvignon Blanci ja Cabernet Franci ristand. Hübriidi all mõeldakse aga kahe erineva liigi, nt Vitis vinifera ja Vitis lambrusca, ristamist.
#000053
Viinapuu kasvab ka sellises riigis, kus teised taimed ei saa kasvada. Tähtsaim on, et mullastik laseks hästi vett läbi, st vesi ei tohi jääda puu juurestiku juurde pidama. Kehva mullastiku puhul kasvatavad puud oma juured sügavale ja laiale alale, et saada kätte vajalik niiskus ja toitained. Juured ulatuvad pinnakihi alla, kus on palju mineraale, nt vaske, rauda ja magneesiumi. Lubjakivine maapind on väga sobilik paljudele valge veini marjasortidele, samas kui näiteks graniiti sisaldavad pinnased sobivad paremini punase veini tootmiseks.
#000054
Viinapuu kasvab erinevates kliimades, kuid nt Põhja-Euroopas võib olla vahel nii jahe ja niiske, et viinamarjad ei pruugi täiesti valmida ja näiteks Põhja-Aafrika riikides võib olla liiga kuiv ja kuum, mille tulemusel küpsevad marjad liigselt ja neis puudub seetõttu vajalik happelisus. Viinapuule on parim, kui talv on külm. Külm hävitab haigusi ja garanteerib vajaliku puhkeperioodi ning talve sademed ja lumi täidab maapõue veevarusid. Kevad võiks olla soe ja veidi niiske, et kasvamine saaks korralikult alata. Suvine õitsemise aeg võiks olla soe periood, peale mida välja arenevad marjad vajavad nii kuuma päikest kui ka veidi sademeid. Sügis peaks olema pikk ja kuiv, et marjad korralikult küpseksid.
#000055
Talve jaheduses viinapuu puhkab, selle oksi laasitakse ja seotakse ning maad väetatakse. Kevadine soojus paneb taime jälle kasvama ning istutatakse ka uusi puid. Puid ka pritsitakse kahjurite ja haiguste vastu ja seda pea kogu suve jooksul. Suvel puu õitseb, õitest moodustuvad viljad ja marjad hakkavad arenema. Suve jooksul lõigatakse taime küljest maha tuhandeid võrseid, et vilju kasvatavatele okstele jätkuks ikka piisavalt toitaineid. Sügisel valmivad marjad kiiresti ja umbes 100 päeva peale viinapuu õitsemist algab saagi korjamine.
#000056
Sarnased artiklid, kokteilid ja retseptid
#000058
Kuidas säilitada veini avatud ja avamata pudelis?
#000059
Mille poolest erineb Prosecco Cavast?
#000060
Mis on roosa vein ja kuidas seda tehakse?
#000061
Lõuna-Aafrika – vaheldusrikaste oludega veinimaa
#000062
Joogikultuuri trendid, uued joogisoovitused ning kokteilide retseptid mugavalt sinu postkasti.
#000065
Liitudes nõustud saama Joogikultuuri uudiskirju. Tutvu meie privaatsustingimustega. Postinimekirjast saad alati lahkuda uudiskirja lõpus asuva lingi kaudu.
#000066