Eestis kasutatakse üha rohkem glüfosaati. Riik teadlaste arvamust ei kuula, kuigi riigil seisukoht puudub, oodatakse Euroopa Komisjonilt tulevaid juhiseid.
#000002
Kui palju kasutatakse Eestis glüfosaati?
#000003
Ühena esimestest kirjutas glüfosaadi (vt Glüfosaadi keemiline olemus ...) massikasutusest Eestis ning võimalikust kahjulikust toimest keskkonnale ja inimtervisele 2003. aastal Nastja Pertšjonok Eesti Päevalehe artiklis „Kui palju mürki jõuab toidulauale?“1 Kui 2003. aastal müüdi Eestis juba 100 000 kilogrammi glüfosaate (toimeaine ekvivalendina), siis 2007. aastaks oli glüfosaatide müük enam kui kahekordistunud ning glüfosaadist oli saanud kõige enam kasutatav taimekaitsevahend.2,3 Statistikamet on kahel aastal, 2016 ja 2017, välja andnud kaks täpselt ühesuguse pealkirjaga pressiteadet „Turustatud taimekaitsevahendite hulk mullu kasvas“.4,5
#000004
Vesilahustuv glüfosaat on keskkonnas väga liikuv ning seetõttu ei saa ühekordsete punktmõõtmiste põhjal hinnata keskkonna glüfosaatidega reostumise tegelikku ulatust. Eestis on glüfosaatide keskkonnaseire seni olnud tagasihoidlik, seega selgelt ebapiisav nii ruumilises kui ka ajalises skaalas, kusjuures glüfosaadi kasutamise andmed esimese kümne aasta kohta peaaegu puuduvad. Nii hinnati keskkonnaseire raames taimekaitsevahendite jääkide sisaldust põhjavees aastatel 2007–2010 igal aastal ainult 10–35 proovis.15 Hoolimata vähesest proovide hulgast ja neil aastail glüfosaatide palju väiksemast kasutuskoormusest, võrreldes praeguse kasutuskoormusega, leiti glüfosaadi ja selle laguproduktide kontsentratsiooni piirväärtuse ületamisi nii pinna- kui ka põhjaveest.15,16 Viimastel aastatel leitakse glüfosaatide jääke regulaarselt pinna- ja põhjavete analüüsil, aga ka kaevudest, kusjuures lubatud piirväärtuste ületust esineb üllatavalt sageli – jõgedest isegi keskmiselt ligi poolel juhtudest ning mõnes piirkonnas ka rohkem.7 Nii näiteks ületas 2016. aastal Suur-Emajõe vees glüfosaadisisaldus lubatud piirväärtuse üheksast mõõtmisest viiel korral ja piirväärtus ületati ka aasta keskmisena.17 Eriti sagedased on glüfosaadi leiud ja piirväärtuse ületus põllumajanduspiirkondade pinna- ja põhjavees,18,19 kusjuures piirväärtuse ületamine on sagedasem sügisel,7,16 kui glüfosaati kasutatakse eelkõige mugavuskemikaalina saagi valmimise kiirendamiseks, samal ajal kui keskkonna glüfosaadi lagundamisvõime pidurdub madalatel temperatuuridel ning sügisvihmadega uhutakse kemikaalid vooluveekogudesse ja põhjavette. Riigikontrolli tehtud (2016–2018) auditi „Riigi tegevus põhjavee kaitsmisel“ kohaselt ohustavad põllumajandusest lekkivad kemikaalid, kaasa arvatud glüfosaat, ligi 200 000 inimese kaevuvett.20,21
#000008
Vähemalt sama toksiline on glüfosaadi esmane laguprodukt aminometüülfosfoonhape (AMPA). AMPA võib olla isegi ohtlikum, kuna püsib keskkonnas kauem kui glüfosaat.22 ,23,24 ,25 Nii ongi piirväärtuse ületamisi AMPA korral leitud sagedamini kui glüfosaadi puhul.7 Ühel juhul ületas AMPA kontsentratsioon kaevuvee proovides lubatud piirväärtuse isegi üle 20 korra.7 Glüfosaadikasutuse hoogustumine põllumajanduses tähendab seda, et glüfosaadi ja selle laguproduktide keskkonnamõju ja risk Eesti elanikkonnale üha kasvab.
#000009
Herbitsiidide (eriti kaheiduleheliste umbrohtude tõrjeks mõeldud prepa­raatide) kasutamine võib lähi­­ajal hüppe­liselt suureneda nt jalgpalli­murudel, golfiväljakutel vm esindusaladel.
#000016
Soovitame ravimite ja pestitsiidide jääkide sünergismi analüüsimiseks vaatluse alla võtta valuvaigisteid tarvitanud sportlased, eriti jalgpallurid, kel on pidevad kontaktsed kokkupuuted murude töötlemisel kasutatud pestitsiidi­jääkidega. Euroopas on kogunenud andmeid noorte sportlaste ägedatest terviseriketest, mis saavad alguse medikamentide tarvitamisest, ning esineb isegi äkksurmasid. Teadaolevalt on just golfi- ja jalgpalliväljakud kohad, kus hoolduses kasutatakse kõige enam pestitsiide.
#000018
Pärast selle artikli valmimist sai autorile teatavaks, et maaeluministeeriumis on ettevalmistamisel „Taimekaitsevahendite säästva kasutamise tegevuskava 2019–2023“. Üks tegevuskava eesmärke on taimekaitsevahenditega kaasnevate tervise- ja keskkonnariskide vähendamine. Kavas nenditakse, et pestitsiidide kasutus on pidevalt kasvanud, k.a glüfosaadi kasutus, ning ennustatavalt jätkub kasv tulevikus. Paraku ei olda selles kavas piisavalt ambitsioonikas ja kavas ei nähta ette meetmeid pestitsiidikoormuse üldiseks vähendamiseks, välja arvatud soovitused biotõrje soodustamiseks. Mis juhtub siis, kui glüfosaadi kasutusluba 2022. aastal lõpeb ja milline on Eesti seisukoht glüfosaadi võimaliku kasutusloa pikendamise menetluses, seda me kavast teada ei saa.
#000022