1.3 Küüneplaadi viilimine ja ühtlustamine, kuju andmine
3.1 Prantsuse maniküüri stiilis küüned
#000001
1.3 Küüneplaadi viilimine ja ühtlustamine, kuju andmine
#000002
3.1 Prantsuse maniküüri stiilis küüned
#000003
Jala kandvad osad ja kaared
#000005
Konnasilm (kr. k. heloma; ld. k clavus)
Rakk-vedelikukogum (Vesicles ehk väike rakk, Bulla ehk suur rakk)
#000008
Luud (ld os – luu, ossa – luud) on kõvad, veidi elastsed, kollakasvalged elundid, mis moodustavad luustiku ehk skeleti. Luude koostismaterjaliks on peamiselt luukude.
#000009
Täiskasvanud inimese luud sisaldavad umbes:
#000010
Anorgaanilised ained annavad luukoele kõvaduse, orgaanilised ained aga elastsuse ja sitkuse.
#000012
Noore organismi luu sisaldab orgaanilisi aineid rohkem kui vana luu, seepärast on nad ka painduvamad. Mida vanem on organism, seda rohkem on temas anorgaanilisi aineid, mis muudavad luud haprateks. See on üks põhjustest, miks vanematel inimestel esineb luumurde sagedamini kui noortel.
#000013
Kujult jagunevad inimese luud järgmiselt:
#000014
Pikad luud – eristatakse kahte jämenenud otsa ja keskosa. Pikad luud esinevad jäsemete skeletis. Need on inimese rangluu, õlavarreluu, küünarvarreluud (küünarluu ja kodarluu), kämblaluud, reieluu, sääreluu, pindluu, pöialuud.
#000015
Lühikesed luud ehk lühiluud, käsnluud on luud, mille pikkus ja laius on enam-vähem võrdsed. Lühikesed luud koosnevad käsnainest, mida õhukese kihina katab plinkaine. Lühikesed luud esinevad peamiselt seal, kus liikumine ja surve levivad rohkematele väiksematele luustikuosadele (lülid, randmeluud).
#000016
Lamedad luud ehk lameluud, plaatluud on õhukesed ja laiad luud. Nad ümbritsevad mõningaid õõsi (koljuõõs) või kujutavad endast ulatuslikumat pinda, millele kinnitub rohkesti lihaseid. Lamedad luud on peale ajukolju luude roided, abaluu, rinnak ja puusaluu.
#000017
Anatoomiline sõnavara – kliki kaardil
#000018
Selles osas vaatame kätt. Käsi koosneb paljudest erinevatest luudest, lihastest ja sidemetest, mis võimaldavad suurema liikumise asjade hoidmiseks või krabamiseks. Need luud, lihased ja sidemed aitavad meil teostada suurel hulgal liigutusi ning neil on palju rakendusi, näiteks kahvliga söömine.
#000019
Ülajäseme skelett koosneb kahest osast: õlavöötme ja vaba jäseme luud. Käel (vaba jäseme luud) on kokku 30 luud ja käsi jaguneb kolme ossa: õlavars, küünarvars ja labakäsi.
#000020
Luude liikuvaid osi nimetatakse liigesteks. Käeliigeste hulka kuuluvad õlaliiges, küünarliiges, randmeliiges ja sõrmeliigesed. Üheskoos annavad nad käele liikuvuse.
#000021
Õlavööde on käsi selgrooga ühendav vööde.
#000022
Õlavööde on väga liikuv, kuid suhteliselt nõrk. Õlavöötmes on kummalgi kehapoolel kaks luud (turja piirkonna luud):
#000023
Rangluu ehk Clavicula on pikk ja peen. Tema üks ots liigestub rinnakuga, teine abaluuga.Abaluu ehk Scapula on lame kolmnurkne luu, mille ühes nurgas on õõnsus. Sellesse sobitub õlavarreluu ning koos moodustavad nad õlaliigese.
#000024
2. Ülajäseme vabaosa jaguneb omakorda õlavarreks, küünarvarreks ja käeks (labakäeks).
#000025
Ülajäseme vabaosa jaguneb omakorda õlavarreks, küünarvarreks ja käeks (labakäeks).
#000026
Õlavarre moodustav õlavarreluu (Humerus) on pikk toruluu, mis koosneb kehast ja kahest otsast. See on kerele kõige lähemal paiknev ülajäseme luu. Õlavarreluu on ülajäseme pikim luu. Tema kerepoolne ots lõpeb keraja õlavarreluu peaga, mis sobib abaluu liigeseõõnsusesse. Õlavarreluu küünarnuki poolses otsas moodustavad kodarluu ja küünarluu küünarliigese.
#000027
Küünarvarreluud on kodarluu ja küünarluu. Need kuuluvad pikkade toruluude hulka.
#000028
Kodarluul (Radius) on keha ja kaks otsa. See on küünarvarre välimine luu. Kodarluu ulatub küünarnukist randmeni, liigestudes viimasega pöidla pool. Kodarluu kerepoolses otsas on lame ketasjas pind. See pöörleb võimaldades kodarluul liikuda üle küünarluu. Need kaks luud ristuvad peopesa allpool kui sirutada käsi välja ja lähevad jälle lahku kui pöörata peopesa ülespoole.
#000029
Küünarluu (Ulna) koosneb nagu kodarluugi kehast ja kahest otsast. See on küünarvarre seesmine luu. Ulatub küünarnukist randmeni liigestudes randmega väikese sõrme pool. Küünarluu kerepoolses otsas on konksjas moodustis, mis pöördub ümber õlavarreluu otsa. Selle „konksu“ tagakülg moodustab küünarnuki.
#000030
Labakäe luud ehk käeluud (Ossa manus): labakäel on 27 luud, millele lisanduvad seesamluud. Käeluud jagunevad 3 rühma:
#000031
Randmeluud (Ossa carpi) asetsevad kahes reas, kummaski neli väikest luud. On inimese skeletis kämblaluude ning küünarluu (Ulna) ja kodarluu (Radius) vahel paiknevad luud. Need on 8 lühikest luud, mis paiknevad kahes reas ja moodustavad randmevõlvi. Oma nime on nad saanud kuju järgi.
#000032
lodiluu ( Os scaphoideum)kuuluu (Os lunatum)kolmkantluu (Os triquetrum)hernesluu (Os pisiforme)trapetsluu (Os trapezium)trapetsoidluu (Os trapezoideum)päitluu (Os capitatum)konksluu (Os hamatum)
#000033
Peopesas on kokku 5 luud, neid kutsutakse kämblaluudeks (Metacarpals). Sealt läheb üks luu randmest iga sõrmeni. Kämblaluud (Metacarpus) on lühikesed toruluud. Igaühel eristatakse põhimikku, keha ja pead. Luude loetelu alustatakse pöidla poolt. Viis pikka sirget kämblaluud moodustavad peopesa toese. Kämblaluu liigestub ühes otsas randmeluuga, teises sõrmeluuga. Pöidlaga ühenduses olev kämblaluu on teistest liikuvam. Teda saab pöörata üle peopesa, see võimaldab pöialt teistele sõrmedele vastastada.
#000034
Sõrmeluud ehk sõrmelülid, faalanksid (Ossa digitorum manus ehk Phalanges) on lühikesed toruluud. Sõrmeluu on peenike luu ühe või kahe liigesepinnaga. Kõik sõrmed koosnevad kolmest luust, pöial ainsana kahest. Sõrmenukk (sõrmeliigese välispind) annab sõrmele painduvuse. Labakäel on kokku 14 luud (pöidlal kaks, teistel sõrmedel kolm).
#000035
Seesamluu (kõõluses arenev luu) – nimetus „seesamluu“ tuleneb sellest, et see luu meenutab kujult seesamiseemet. Seesamluuks nimetatakse igasugust väheldast luud, mis areneb kõõluses kestva surve tingimustes.
#000036
jala kandvad osad ja kaared
#000038
2023 Käte ja jalgade hoolduse alusõppe õpikeskkond
#000039