UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVärsked raadiouudisedVälisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv
#000002
UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
EriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseks
#000004
Mart Loog miljonigrandist: riskid on suured, aga lootma peab
#000005
Tartu Ülikooli sünteesibioloogid said Euroopa Komisjonilt ja Eesti riigilt 30 miljoni eurose arendustoetuse. Rahasüsti toel plaanib ülikool koostöös Tallinna Tehnikaülikooliga hoogu anda teaduskeskusele, kus bioloogiateadmised saavad kokku masinõppega. Uue teaduskeskuse oleviku- ja tulevikuplaane avas Novaatorile molekulaarse süsteemibioloogia professor Mart Loog.
#000007
Eestis on IT-edulugusid palju, kuid mitte veel biotehnoloogiavaldkonnas.Eesti molekulaarbioloogia on vanadesse teemadesse kinni jäänud. Digitaalse bioloogia suund tooks siia uusi inimesi ja ideid.Nii väikeses riigis nagu Eesti pole projekti õnnestumine kindel, kuid nagu näitab Leedu eeskuju, pole see võimatu.Oskus omaenda ehituskoodi lugeda ja kirjutada on osa iga liigi loomulikust arengust.Tulevikus võib jäätmeid ja heitgaase muuta bakteritele söödavaks gaasiks, et bakterid need siis ära väärindaks.Elusloodusest on 99 protsenti veel sekveneerimata, kuid looduse mitmekesisus pakub sünteesibiloogile igal juhul uute rakkude loomisel ohtralt inspiratsiooni.Edu korral võiks tulevikus kujuneda Läänemere ümbrus maailma biotehnoloogia keskuseks.
#000008
Esmalt palju õnne: Euroopa Komisjon tunnustas teie teaduskeskust 15 miljoni eurose arendustoetusega, millele paneb juurde sama palju Eesti riik. Kas see 30 miljonit on biotehnoloogia maailmas suur või väike raha? Kui vaadata USA-d, kus valatakse sektorisse sadu miljoneid dollareid, siis ka sealt ei tule uusi nokiaid, nagu Vändrast saelaudu...
#000009
Meie mastaabis on see samas päris suur summa. Arvan, et lõpuks peab see veelgi kasvama. Nagu ütleb ka meie rahastaja Brüssel: see on alles algusraha. Iga teadlane, kes siia tööle tuleb ja kellesse me midagi investeerime, toob tavaliselt välisrahastuse mitmekordselt tagasi. Kui võtame tööle väga head inimesed, võime oma summat nende kuue aasta lõpus juba mitmega korrutada. See ongi asja mõte.
#000011
Ei. Ülikoolil on niigi juba plaanis ehitada siia uus instituut ja ehk isegi mitu. Paarkümmend aastat tagasi olid siin (Maarjamõisas) vaid tühjad krundid. Biomedicum ehitati 1990. aastatel, 2006. aastal tehnoloogiainstituut, siis Chemicum, lõpuks Physicum – see kõik on fantastiliselt arenenud. Ent kui me tahame olla Ida-Euroopa parim ülikool – mida me minu arvates oleme, peame oma kampuse välja ehitama.
#000014
Osa sellest projektist on ka Tallinn kui meie partner. Väga tähtis on, et seegi areneks. Oma suurusest hoolimata oleme ikkagi väga väikesed instituudid. Kriitilise massi saavutamise nimel peame kokku tulema ja Tallinna-Tartu biotehnoloogia koostööd süvendama. Osa selle projekti aparatuurist läheb samuti Tallinnasse.
#000016
Jah. See on aga selline rahastusmeede, et Taani partnerid on justkui mentorid. See on teaming, mis tähendab, et üks ülikool võtab appi mõne oma ala tippülikooli, mis aitab tal nende eeskujul sarnaseid struktuure luua. Meetme mõte on, et teaduslik ekstsellentsus areneks kogu Euroopas.
#000018
Euroraha toel arendate välja Eesti Bioloogilise Jätkusuutlikkuse Keskuse. Milliste valdkondade teadlased ja millised teadustegevused end selle nime taga peidavad?
#000020
See keskus on juba loodud. Asutasime selle juba 2015. aastal ja hakkasime labori haaval üles ehitama. Tookord taotlesime raha siit-sealt. Ehitasime eraldi sünteetilise bioloogia suuna labori ning fermentatsiooni-, gaasfermentatsiooni- ja puidukeemialabori. Ühelt poolt on see nagu uurimislaborite konsortsium, aga on päris uusi laboreidki.
#000021
Praegune suurem grant annab meile võimaluse umbes neli-viis üksust juurde ehitada. Klotsidest kokku hakkab juba vaikselt see suur keskus tekkima.
#000022
Millega täpsemalt seal keskuses tegeletakse?
#000023
Meie eesmärk on sünteetiline bioloogia ja molekulaarbioloogia – pigem suunitlusega biotehnoloogiale, biopõhistele kemikaalidele ja biomaterjalidele. Sellepärast nimetamegi seda Bioloogilise Jätkusuutlikkuse Keskuseks, see on otsetõlge meie Taani partnerite nimest Novo Nordisk Foundation Centre for Biosustainabilty.
#000024
Kokku kannabki see nimi soovi, et meie majandus toimiks umbes samamoodi nagu loodus. Ainult, et sel juhul aitavad sünteetiline bioloogia, bioreaktorid ja loodud rakud meil süsinikuringet jätkusuutlikuna hoida. Nüüd jõuame asja tuumani: selle kõige tegemiseks on vaja hästi palju genoome disainida.
#000029
Plaanite hakata rakke kujundama nii, et ühendate omavahel sünteetilise bioloogia ja digitehnoloogia. Tutvustage lugejale alustuseks selle võrrandi esimest poolt. Sõna sünteetiline tähendab midagi, mis 'pole looduslik, vaid kunstlik'. Kas või kuidas erineb teie tegevus jumala mängimisest?
#000030
Jah, võrrandi teine pool on digitehnoloogia. Jutt käib suurtest andmebaasidest, nagu Eesti geenivaramu. Mida sünteesibioloog nende andmebaasidega teeb? Ajab seal näpuga järge, kuidas paremaid rakke ja baktereid kujundada?
#000037
Bioinformaatika osa molekulaarbioloogias ja sünteetilises bioloogias kasvab praegu tohutult. Need, kes praegu sellesse investeerivad, võidavad. Meil on küll praegu Delta maja, aga siin kampuses meil bioinformaatikat peaaegu ei ole. Praegune bioinformaatika Eestis on küll väga hea, aga see on enamuses geenivaramu- ja haigustepõhine.
#000042
Kui vaatame üle maailma, kuidas sünteetiline bioloogia on kommertsialiseeritud, siis meie mudel on samasugune. See ei seisne mitte niivõrd tööstusega koostöös, vaid selles, et ülikoolid kasvatavad tööstusele kvalifitseeritud töötajaid - järeldoktoreid ja doktorante. Ülikoolid ise ei paisu väga, aga väga suur migratsioon on praegu ülikoolidest uutesse iduettevõtetesse. Noored tahavad teha midagi maailmaparandajalikku. Ameerikas on isegi probleem, et ülikoolid jäävad tühjaks ja keegi ei taha seal töötada. Meil on see siire ees. Oma projektiga loome struktuurid ja võimalused, et seda siin käivitada.
#000045
Eestis on mõned biotehnoloogia idufirmad, aga neid on väga vähe. Eesti ajaloolistest suurtest tööstusettevõtetes piirdub sünteetilise bioloogia huvi võib-olla puidukeemiaga. Meie jaoks on see tegelikult uus tööstusharu.
#000046
"Ülikoolid ise ei paisu väga, aga väga suur migratsioon on praegu ülikoolidest uutesse iduettevõtetesse."
#000047
Samuti on meie Taani partnerid loonud viimase kümne aasta jooksul üle 30 iduettevõtte. Niimoodi see mudel toimibki. Neil leidus näiteks üks doktorant, kes oli väga ambitsioonikas, tal oli idee ja siis ta hakkas tegutsema. Mõnele meeldib teha baasteadust, mõni hakkab ettevõtjaks. See üks tudeng arendas oma idufirma nii kaugele, et see müüdi suvel mitmesaja miljoniga ühele suurele Prantsuse keemiakontsernile maha.
#000049
Oluline on, et ta ei läinud kohe end tööstusele koostööpartneriks pakkuma. Ta poleks siis mitte kuhugile jõudnud. Tööstus ei saa tihtipeale murrangulisest innovatsioonist kohe aru ja oli vaja kogu seda idufirma protsessi. Kui firma jõuab mingile tasandile, ostab tööstus selle ära.
#000050
Plahvatus eeldab korraga väga suunatud ja suuri investeeringuid. Näiteks Singapuris polnud 1990. aastate algul ühtegi biotehnoloogia doktoriprogrammi. Keegi ei osanud sisuliselt pipeteerida. Siis otsustati aga valitsuse tasemel, et kui enne tegeldi elektroonikaga, siis nüüd saab Singapurist biotehnoloogiamaa. Võin natuke eksida, aga nüüd moodutab biotehnoloogia umbes 30 protsenti nende sisemajanduse koguproduktist.
#000053
Samal aja olemel meie ikka oma väikestes laborites ja teeme seda, mida oleme teinud kümneid aastaid. Seda süsteemi tuleb raputada. Loodan, et me ei toonud seda rahastust mitte olemasolevate suundade edasiseks inkubeerimiseks, vaid toome biotehnoloogiasse sisse täiesti uued asjad, nagu masinõpe ja IT. Võtame tööle täiesti uued inimesed, et siia süsteemi tuleks värskust ja uut mõtet juurde.
#000054
Vanu teemasid võib lõputult uurida, aga peame muutuma ja siduma oma kompetentsid. Tahame luua ühte tugevat Eesti molekulaarbioloogiakeskust. Jagame muidugi ära, et osa meie kompetentse oleks Tallinnas, osa Tartus, aga see on üks keskus. Kui meil on viis laborit, mis suudavad funktsioneerida, pole mõtet nimetada seda molekulaarbioloogia instituudiks. Oleme nii väike riik, et me peame looma ühe keskuse ja peame leidma oma nišši.
#000055
Ma ei karda, et teen midagi riskantset. Teaming tähendabki, et toome otse taanlaste mudeli siia. Mul pole nende masinavärgi toimimises kahtlust, sest seda on seal juba testitud ja taanlased annavad meile kõik juhtnöörid. Nad on teinud seda isegi suuremal skaalal, kui meie proovime. Neil see töötab.
#000057
Loome samasugust süsteemi, aga see saab olema ka osa üleilmsest Biofoundry Alliance'i koostöövõrgustikust. Suurandmeid ja vabavara jagatakse seal üle maailma. Nii ei tasugi alati küsida, et mida see kõik nüüd Eesti ettevõtetele annab. Tegelikult on see suur nišš just bioinformaatikas globaalne. Meile seni edu toonud fintech sektor või Bolt'i sarnased ettevõtted on ju samamoodi kõik globaalsed IT-ettevõtted. Samamoodi saaksid meie bioinformaatika ettevõtted globaalselt teenindada kogu maailma ravimitööstust. Me ei pea mõtlema ainult oma kohalike ettevõtjate peale.
#000058
Kui unistada, siis kuue aasta päras teatakse igas perekondlikus söögilauas Bolti ja Wise'i kõrval rääkida ka mõnest siinsest digitaalse bioloogia eduloost?
#000059
Ma loodan küll. Eks see oleneb meie IT-sektorist. Arvan, et seal on päris palju inimesi, kes on huvitatud – võib-olla neil on juba teenitud piisavalt raha, et nad tahaksid proovida midagi uut.
#000060
Eks nad vaatavad ka, mis maailmas toimub. Seal öeldakse, et digibioloogia areng on IT-sektori uus võimalus. 21. sajand on ikkagi sajand, kui inimesed õpivad programmeerima loodust.
#000062
Usun, et alati on teaduses ka vastaseid, aga kui meil on nii võimekas tehnoloogia, mõeldakse kindlasti läbi kõik eetilised barjäärid. Ma olen ise olnud ÜRO-s sünteetilise bioloogia töörühmas. Seal on näiteks GMO-sõjas olnud väga tugev vastuseis juba mitukümmend aastat. Neid reegleid ei lasta lihtsalt läbi.
#000067
"Oleme antiikfilosoofidest saadik kogu aeg küsinud, kes me oleme, kust me tuleme, kuhu me läheme. See on loomulik areng."
#000076
Ma arvan, et gaasfermentatsioon saab olema üks tulevikulahendusi. Meilgi keskuses Kaspar Valgepea juhitud laboris on vaja bakterid geneetiliselt ümber programmeerida, et nad toodaksid sünteesigaasist igasuguseid võimalikke keemiatööstuse algaineid. Siis saaksime katta tõesti 60 protsenti sisendist. Bakteritele söödavat gaasi saab teha igasugustest jäätmetest: saab gasifitseerida puidujäätmeid, munitsipaalprügi ja nii edasi. See on üks võimalus.
#000082
"Me ei saa ehitada ainult ühte suurt tehast keset Ida-Euroopat, vaid tuleb ehitada esiti väiksemad moodultehased."
#000084
Räägime läänes, et peame vähem tarbima. Samal ajal ütleb suur osa maailmast, et näete, olete juba kolm põlvkonda siin tarbinud, aga mina tahaks samuti pakkuda seda oma lastele ja lastelastele. Miks ma pean nüüd ära ütlema? Teie õpetasite meid plasti tegema ja kasutama, aga nüüd peame loobuma sellest heast elust paari põlvkonnaga. COP27 kliimakohtumise sisuliselt ainus tulemus oli, et lääneriigid lubasid arengumaadele maksta kompensatsioone. See on mõistetav.
#000089
Mõnes mõttes on see arusaadav, et kui Lääs räägib ühtmoodi, siis kogu maailm ei pruugi samamoodi aru saada. Elame meediaruumis, kus on selge, et kui sa ei sorteeri prügi, elad sa täiesti valesti, aga see ei pruugi igal pool maailmas nii olla. Pigem tuleks pakkuda tehnoloogilist alternatiivi. Arvan, et sellist heaolu on paar põlvkonda ja siis läheb elustiil kasinamaks ja jätkusuutlikumaks.
#000090
Samas tuleb nüüd tugevasti välja kolonialismi pärand. Arengumaades küsitakse, et kui lääne ühiskond kaevandas kolooniates ja sai rikkaks, siis miks peavad nemad nüüd kehvast eluolust minema kohe väga kokkuhoidlikku eluolu peale. Niimoodi inimpsühholoogia ei toimi. Nemad tahavad ka head elu proovida.
#000093
Me tegelikult ei tea, mis olukorras on globaalne ökosüsteem. Mõnes mõttes on halb, et sellest poliitilisel tasemel nii suure kindlusega räägitakse. Samal ajal ütlevad enamus teadlasi, et nad ei tea. See on liiga keeruline, et teaduslikult midagi kindlat öelda.
#000098
Selles mõttes on sünteetilise bioloogia panus nii-öelda maailmapäästmises sama tähtis kui meditsiinilisel biotehnoloogial. Meie keskus tegeleb mõlema poolega. Teeme vahet tööstuslikul biotehnoloogial ja meditsiinilisel biotehnoloogial.
#000099
Sellepärast ongi meil vaja luua need üksused ja võtta kümneid inimesi tööle väljaspoolt ja teistmoodi arusaamisega. Meil on andmeid juba palju, aga need andmed moodustavad ainult ühe protsendi kogu loodusest. Neid andmeid tuleb veel sada korda rohkem, ja me peame arengutega kaasas püsima.
#000108
"Meil on küll Delta maja, aga suur osa meie IT-ükssarvikuid ei tegele bioinformaatikaga."
#000109
Meie töö käib disaini-konstrueeri-testi-õpi tsükliga. Õpid ja siis jälle disainid. Digiüksused tegelevad meil õppimise ja disainimise poolega. Seal õpime eelmisest eksperimendist, millised mutatsioonid mida tegid, ja disaini etapis paneme sellest kokku midagi uut. Siis lähevad uued rakuversioonid taas robotiseeritud üksusesse kasvatamisele ja analüüsimisele. See tähendab, et konstrueerimine on juba füüsiline tegevus – DNA-d ja rakud pannakse kokku. Seejärel käib analüüsimine aparaatidega. Sealt tulevad suurandmed lähevad testimisele, mis on jälle IT-üksuse töö.
#000110
Seega on meil kaks üksust. Pool on suuremastaabiline eksperiment, mille kohta öeldakse biofoundry, mis on nagu suur DNA töökoda. Teine pool on IT-üksused, mis töötavad ühe tsüklina. Nad käivad seda tsüklit järjest rohkem läbi, kuni me lõpuks ühel hetkel vaatame, et ohhoo, rakk on juba nii hea, et selle põhjal võiks ehitada terve suure tehase koos suurte bioreaktoritega.
#000111
Kui valmis on meie IT-teadlased ja bioloogiateadlased üksteisega koostööd tegema? Teame kas või Jaak Vilo kurtmistest, et Eesti IT-sektoris valitseb juba praegu PhD-ga andmeteadlaste põud. Kas Eestis jagub piisavalt inimesi, kust need tulema peaksid ja ega me taaskord ühte ja sama tekki üksteiselt pealt ei kisu?
#000113
Arvan, et informatsiooniteadus jääb informatsiooniteaduseks. DNA kannab ikkagi digitaalset informatsiooni ja IT-huviga inimestele on see lihtne. Bioloogia võib noortele hakata tunduma hoopis huvitavam.
#000114
Võib-olla leidub inimesi, kes on töötanud mõnes IT ettevõttes ja tahavad proovida ka bioinformaatikat. Inimesi ongi erinevaid: mõned on bioloogid, mõned on insenerid. Olen täiesti kindel, et väga paljudele pakub looduse uurimine läbi bioinformaatika huvi. Selleks ümberõppimine on kindlasti IT-spetsialistidele lihtsam, kui õppida molekulaarbioloogia eksperimentaatoriks, mis võtab üle kümne aasta aega.
#000115
"Meil on siin oma oskused, [taanlastel] võib-olla eksperimentaalselt natuke teised: me täiendame teineteist."
#000116
Peame otsima neid inimesi üle maailma. Kuna meil on aga selline Taani partner, kellel on see võrgustik juba olemas, ja Jaak Vilo on ikkagi suure hariduskombinaadi Delta majas välja arendanud, siis meil IT oskustest Eestis praegu puudu vist ei tule.
#000117
Taanlaste roll partneritena on aidata meil IT-spetsialistid bioinformaatikuteks ümber õpetada. See teaming-projekt ongi nii mõeldud: meil on väga palju plaanis õppereise Kopenhaagenisse ja iga-aastaseid ühiskonverentse. Meie doktorandid saavad seal käia. Saame neilt igal sammul abi. See pole tavaline teadusgrant, vaid väga kavalalt välja mõeldud rahastusinstrument. Valisime ühe maailmas läbi löönud tippkeskuse, kes meid aitab. Nemad saavad meilt omakorda kasu, sest uut talenti ja koostööd on alati vaja. Meil on siin oma oskused, neil võib-olla eksperimentaalselt natuke teised: me täiendame teineteist.
#000118
Nii et noor inimene, kes valib eriala, valigu rahvusvaheline ja tulevikku vaatav digitaalse bioloogi karjäär?
#000119
Tänapäeval ma ei julge midagi noortele öelda. Majandus ja üldse kõik muutub kiiresti. Tsiteerin aga ühte maailmakuulsat IT-futuroloogi ja -visionääri, kes ütles: "Kui mu laps elaks 1970. aastatel, siis ma ütleks talle, et õpi arvutikoodi. Kuna mu laps elab praegusel ajal, siis ma ütlen talle, et õpi elu koodi". Ehk see, mis toimus arvutiteaduses 1970. aastatel, on toimub bioinformaatika ja DNA kodeerimise alal praegu.
#000120
Hiljuti sai MIT baasil sündinud ettevõte nimega Asimov 200 miljonit rahastussüsti, et teha CAD-platvorm (Computer Assisted Design). Jutt käib platvormist, millega tehakse kõike ehitusprojektideni välja. Varsti saavad nad kogu raku selles keskkonnas kokku panna.
#000122
Sünteetiline bioloogia nagu kõik uued tehnoloogiad, areneb läbi tõusude ja mõõnade. Algul on teatav vaimustus ja siis jälle kainenemise periood. Esiti mõeldi, et sünteetiline bioloogia on ratsionaalne ja lihtne. See algas umbes 15 aastat tagasi, kui MIT-sse tuli bioloogiateadusesse väga palju elektroonikaharidusega inimesi. Nemad mõtlesid, et panevad rakud kokku samamoodi nagu elektroonikaseadmed. Nad ei olnud kordagi teinud ühtegi bioloogilist eksperimenti. Mõned neist lõid läbi, aga väga paljud tõdesid, et bioloogia on midagi hoopis muud.
#000123
Siis tuligi kainenemine. Jah, asju saab küll omavahel kokku panna, aga nad ei tööta niimoodi, nagu elektroonikas. Rakk on hoopis kavalam. Loodus on hoopis keerulisem kui kõige keerulisem arvuti. Seepärast tulebki nüüd juurde väga palju laborirevolutsiooni, juhuslikkust, masinõpet. Igal sammul õpitakse, pettutakse, õpitakse uuesti. Lõpuks ongi meie teadmised ja võimekus muuta genoome nende 15 aastaga tohutult kasvanud.
#000125
Leedus on ka suuri edulugusid. Üks leedulane oli oma rühmaga CRISPR-tehnoloogia avastamise juures. See annab väga palju juurde, kui on selline liider. Meil ei ole nii-öelda oma nobelisti, kes siin kõik käima lükkaks. Jah, meil on palju lubatud. Nüüd väga paljud ütlevadki meil, et "oh, jälle need Eesti teadlased lubavad". Võib-olla siin on teatav provitsiaalne pettumus. Me pole nii õhinapõhiselt asja juures ega nii suure visiooniga.
#000127
Me püüame ja anname endast parima, aga ma ei saa öelda, et see projekt paneb kõik kohe käima. On ka risk, võib osutuda, et nii väikses kohas nagu Eesti see ei toimi, näiteks karjäärimudeli seisukohast.
#000129
Põhimõtteliselt saab seda järelikult ka siin teha. Näiteks meie kõrval investeerivad ka Soome ja Taani väga palju. Taanis nad vähemalt väidavad, et 40 protsenti kõigist uutest tööstuse töökohtadest on just rakuvabrikutes ja sünteetilises bioloogias.
#000131
Jah, aga Taanis on olukord hoopis teine. Seesama Taani Novo Nordisk on Euroopa suurim firma, mis on oma teadusgrantide ja stipendiumidega helde.
#000133
Provintsiaalülikoolis on tihti rahastus väike ja inimene hoiab kümne küünega kinni teadmistest ja oskustest, mis tal on. Ta püüab sellega edasi navigeerida, aga samal ajal see lõpuks raiskab väga palju raha ja edasi me ei liigu. Me ei muutu.
#000137
Sellepärast ütlengi, et ma ei tea, kuidas digitaalse bioloogia justkui täiesti nullist sisse ehitamine õnnestub. Minu jaoks on see aga niivõrd õige käik, sest praegu läheb maailmas kõik selles suunas. Kui need oskused meil puuduvad, jääksime lihtsalt maha. See on absoluutne vajadus. Ilma selleta me tegelikult eriti edasi areneda ei saa.
#000138
Bioinformaatik: tehisintellekt ei jäta töötuks ühtegi tõsist teadlast
#000143
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia
#000144
Doktoritöö: Eesti innovatsiooni pärsib liigne kohapimedus
#000145
Video: konverents "Eesti noorteadlased välismaal"
#000148
Pane oma teadmised proovile Novaatori aastalõpuviktoriinis
#000149
Suurlinnades tühjenevad büroohooned ennustavad ajastu muutust
#000151
Rahvalaulu jooned elavad räpiridades edasi
#000154
Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida
#000155
Miks võrdleb lugupeetud professor riigi käitumist mittehoolsa põrsa omaga?
#000158
Tulevikuraport: kõrgharitud sisserändajad, vananev rahvas ja toidukriis
#000160
Värske doktor: nõudlus doktorikraadiga spetsialistide järele on Eestis madal
#000161
Miks doktorandid nominaalajaga ülikooli ei lõpeta?
#000162
Eesti noorteadlane välismaal: kas, kus ja miks või milline teadlaskarjäär valida välismaal või Eestis?
#000163
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000165