Aivar Kulli ajalootund. Aforismikirjanik Nietzsche
#000003
15. oktoobril 1844 – nõnda siis 175 aasta eest – sündis Friedrich Nietzsche, mõtleja, kes Thomas Manni sõnul "... koondas endasse hämmastavalt täieliku ja keeruka põiminguna ning viimsete konsekventsideni väljaarendatult kõik euroopa vaimu ja euroopa kultuuri iseärasused".
#000004
Jätkakem veelgi Thomas Manniga, tsiteerides tema kuulsa essee "Nietzsche filosoofia meie kogemuse valguses" (1947) alguslõike:
#000005
"Kui 1889. aasta jaanuaris Turinist ja Baselist saabus teade Nietzschet tabanud vaimuhäireist, kordasid vististi mitmed neist tema veel vähestest austajatest Euroopa eri paigus, kes hakkasid juba taipama selle inimese saatuse fataalset suurust, omaette Ophelia ahastavat hüüatust:
#000006
Mis ülev vaim on kokku varisenud! ("Hamlet", 3. vaatus, 1. stseen).
#000007
Ning edasi, seal, kus monoloogis hirmsa õnnetuse üle kaevatakse ja kõlab kurbus selle võimsa mõistuse pärast, mis on oma hulluses lõhestunud ja lõgiseb nagu mõranenud kirikukell (blasted by ecstasy), on sõnad, mis niivõrd täpselt iseloomustavad Nietzschet, et näib, nagu oleksid nad öeldud just tema kohta, – me peame eriti silmas seda lõiku, kus õnnetu Ophelia, püüdes väljendada kogu oma ääretut austust Hamleti vastu, nimetab teda "eeskujuks eeskujulike seas" (The observ'd of all observers), mis Schlegeli tõlkes kõlab: "Das Merkziel der Betrachter". Meie, soovides väljendada sama mõtet, ütleksime vististi: "ületamatult külgetõmbav"; ja tõesti, vaevalt leidub terves maailmakirjanduses ning õieti kogu inimvaimu arenemise pikas ajaloos nime, millel oleks suuremat külgetõmbejõudu kui Sils-Maria eraku nimel. Ning see tõmbejõud on lähedane võimule, mida meie üle omab Shakespeare'i looming, meid läbi sajandite paeluv kurva taani printsi kuju."
#000008
Üks Nietzschega seonduvaid paradokse on aga see, et tema mõjujõu peamiseks allikaks pole niivõrd suurejoonelised teoreetilised mõttemassiivid, ideed, kontseptsioonid, kui just ilutulestilikuselt sähviv, elektriseeriv stiil ("Mu stiil tantsib," on ta öelnud, ja teisal: "Ma pole inimene, vaid dünamiit"), vahel lausa purustavad verbaalsed piitsahoobid, arvukad löövad aforismid.
#000009
Nietzsche filosoofia märksõnadest – üliinimene, igavene taastulek, võimutahe, nihilism ja selle ületamine – on kirjutatud lugematul hulgal traktaate ja pakutud kui küllusesarvest erinevaid, ka täiesti vastandlikke tõlgendusi1, siinkohal aga tahaksin esitada vaid kimbukese filosoofi enese aforisme, eri aegadel tehtud väljakirjutusi tema teostest, mis näitavad teda nii efektse paradoksimeistrina kui ka harukordselt peene psühholoogina. Mõned neist mõtteteradest võiksid olla üsna üldtuntud, ent väärivad vahel ikka jälle taasmeenutamist.
#000010
*Mõistuse jõudu võiks mõõta selle järgi, kui suures koguses tõtt suudab ta taluda, täpsemalt – mil määral mõistus on sunnitud tõde lahjendama, varjama, mahendama, summutama, moonutama.
#000011
*Endast palju rääkida – seegi võib olla üks enese varjamise viise.
#000013
*Kõik surnuksvaikitud tõed muutuvad mürgiseks.
#000014
*Kõik instinktid, mis ei leia väljapääsu, pöörduvad sissepoole – seda nimetan ma inimese siseelu rikastamiseks, nii kasvab inimeses see, mida hiljem nimetatakse hingeks.
#000015
*Hing, kes tunneb, et teda armastatakse, ent ise ei armasta, paljastab oma põhjakihid: kõik madalam temas ujub pinnale.
#000016
*Mehe ja naise ühesugused tundeelamused on tempolt siiski erinevad – seepärast ei suudagi mees ja naine teineteist kunagi päriselt mõista.
#000017
*Mõte enesetapmisest on tugev rahustav vahend: selle mõtte toel elatakse rahulikult üle mõnedki õudsed ööd.
#000018
*Kunst pole midagi muud kui ainult kunst. Kunst on meil selleks, et mitte tõe kätte surra.
#000019
*Kui oskame oma südametunnistust dresseerida, siis hakkab ta isegi hammustades meid suudlema.
#000020
*Instinkt on intelligentseim kõigist seni avastatud intelligentsi liikidest.
#000022
*Suurte meeste eksimused on austamisväärsed, sest nad on viljakamad kui väikeste tõed.
#000026
*See, kes võitleb koletistega, peaks ette vaatama, et temast endast ei saaks koletis.
#000028
*Rõõm on sügavam kui vaevlemine.
#000029
*Mitte tunnete jõud, vaid nende kestvus loob suuri inimesi.
#000030
Nõnda kõneles Zarathustra: raamat kõigile ja ei kellelegi (tlk. Johannes Palla, redigeerinud Johannes Semper), 1932, kordustrükid 1993, 2006, 2008
#000032
Ecce homo: kuidas saadakse selleks, mis ollakse (tlk. Jaan Undusk), 1996
#000033
Antikristus: kristluse needmine (tlk. Tiiu Mikenberg), 2002, kordustrükid 2007, 2010
#000034
Tragöödia sünd (tlk. Anne Lill), 2009
#000035
Sealpool head ja kurja: tulevikufilosoofia eelmäng (tlk. Jaanus Sooväli), 2017
#000037
Sarathustra (= Nõnda kõneles Zarathustra, tlk. Ado Grenzstein; poolelijäänud tõlge, lõpeb 2. osa peatükiga Luuletajatest) – Olevik 15. 5. 1901, nr 20 – 12. 2. 1902, nr 7
#000038
Tõest ja valest moraalivälises tähenduses (tlk. Ilmar Vene) – Kultuurimaa 6., 13., 20. august 1997
#000040
1 Mõnedest Nietzsche filosoofia sõlmprobleemidest olen kirjutanud artiklis "Nietzsche filosoofia sisaldab kokkuvõtet Õhtumaa vaimuelust" – Hommikuleht 26. jaanuar 1994 (pealkirjaga "Nietzsche õppetunnid" ka minu raamatus "Kulli pilk", Tartu 2005, lk 84-87); esitasin seal ka filosoofi enese sõbralikud õpetusssõnad oma lugejaile: "On üsna asjatu ja isegi ebasoovitav, et te hakkaksite minu kaitsjaiks või minu vastasteks; vastupidi, teatud hulk uudishimu, mis avaldub näiteks tundmatut taime nähes, pluss iroonilis-skeptiline süvenedatahtmine – säärane positsioon võikski ehk olla minusse suhtumises kõige mõistlikum."
#000051
Aivar Kulli ajalootund. Lenin ja Trotski
#000055
Arvustus. Elurõõm, mis sünnib enesega leppimise vaevast
#000059
Mis pooleli? Vastab Linnar Priimägi
#000060
Tõnu Viik. Poliitilised emotsioonid "tõejärgsetes" ühiskondades
#000062
"Filosoofia sünd" avas TLÜ kirjastuse raamatusarja "Bibliotheca Philosophica"
#000063
Piret Raud: hea raamat võib olla ka absoluutselt mitteaktuaalne ja kõigist teemadest prii
#000072
Marika Vaarik: kõhkluseid mul ei ole
#000075
Anthony Horowitz: ma usun kirjutamise ja kirjanduse jõudu
#000077
Arvustus. "Tume paradiis": pidu peo pärast
#000080
Joonas Hellerma: kogemus aitab, aga teisalt ka ohustab sind
#000085
Haapsalu kultuurikeskuses avati näitus aulidest
#000088
Teatri- ja muusikamuuseumi kogud kolitakse tuleval aastal Maarjamäele
#000090
Rannarootsi muuseumi näitusel saab näha nii Eesti kui ka välismaa käbisid
#000091
Arvustus. Panfilovi hüpnotiseeriv teenäitaja alateadvusesse
#000097
Arvustus. Zetode "Lätsi pitto" on pealkirjale vastav küte
#000098
Arhiivide üldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostüümilaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine
#000099
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000100