EEA kaardid: kus Eestis kliimamuutuste tõttu põleb ja uputab?
#000005
Euroopa Keskkonnagentuur (EEA) pani möödunud kümnendi jooksul ilmunud teadustööde põhjal kokku kaardid, mis võtavad kokku Eestit ja ülejäänud Euroopat kliimamuutuste jätkumisel ähvardavad ohud.
#000007
Enamik koostatud kaartidest kujutavad kahte valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) kasutatavat stsenaariumit. Neist esimese tõeks saamisel ei võeta kasvuhoonegaaside hulga vähendamiseks maailmas ette mitte midagi. Tegevusetuse tulemusel tõuseks temperatuur ligikaudu 6 °C. Hiljuti ilmunud analüüsi kohaselt pole selle realiseerumine enam väga tõenäoline. Näiteks peaks kasvama selleks piisava koguse CO2 tekitamiseks söe kasutus praegusega võrreldes viis korda.
#000008
Teine stsenaarium on mõnevõrra tõenäolisem. Sajandi lõpuks tõuseks temperatuur lisanduva CO2 tõttu sajandi lõpuks ligikaudu 3 °C. Soovitame tutvuda interaktiivsete kaartide Euroopa keskkonnagentuuri kodulehel. Kiirülevaate saab ka ERR Novaatoris. Ühe või teise kaardi täielikuks paljastamiseks tuleb sikutada neid lahutavat ümmargust nuppu.
#000009
1. Merevee taseme tõusMerevee taseme tõusu mõttes asub Eestis heas kohas. Viimasel jääajal Eestit katnud liustikud surusid maapinna kummipallina kokku. Nende sulamisele järgnenud maakerge aitab tasakaalustada maailmamere taseme tõusu tänapäevalgi. Soome lahe suhteline veetase on seega tõenäoliselt sajandi lõpuks kuni 20 sentimeetrit madalam. Eesti läänerannikul on meretase kuni 20 sentimeetri võrra kõrgem. CO2 heitmete hulga olulise kasvu korral peavad arvestama Saaremaa ja Pärnu elanikud kuni 60-sentimeetrise merevee taseme tõusuga.
#000010
2. Pikk vaade mereleMerevee taseme tõus ei lõppe 2100. aastaga. Gröönimaa mandriliustike täielikul sulamisel tõuseks maailmere tase ligikaudu kuus meetrit. Eestis poleks olukord selle tõttu võrreldes Euroopa lõunaosaga taas kuigi tõsine.
#000012
Põhjarannikul ähvardaks mereveetaseme tõus sellisel juhul otseselt veidi enam kui 7000 inimest. Riigi läänerannikul poleks rahvastiku praeguse paiknemise põhjal kolimisest pääsu umbes 32 000 inimesel. Lainete ja tormide tõttu võib tekitada rannikualadel elamine probleeme juba palju varem ja rohkemate inimeste jaoks.
#000013
3. PõuariskMõõduka temperatuuritõusu korral pole aastatel 2041–2070 analüüside põhjal põuarisk vähemalt kolme kuu lõikes 1981–2010. aasta keskmisest kuigi palju suurem. Emissioonide olulie kasvu korral lisanduks 30 aasta kohta eeskätt saartel ja Lääne-Eestis 0,5–1 põuast aastat.
#000014
4. Tugevad vihmahoodMuutust tugevate vihmahoogude tugevuses kujutavad vaid 6 °C temperatuuritõusuga arvestavad kaardid. Selle teoks saamisel kasvaks vihmasadude tugevus talvel Lääne-Eestis 15–25 protsenti ning Ida-Eestis 25–35 protsenti. Suvel oleksid need aastatel 2071–2100 võrreldes 1971–2000. aasta keskmisega kuni neljandiku võrra tugevamad.
#000016
5. Metsapõlengute riskMetsatulekahjude mõttes on Kirde- ja Põhja-Euroopal tõenäoliselt taas vedanud. Mõõduka temperatuuritõusu korral kasvab risk metsatulekahjude puhkemiseks Ida-Eestis kuni kümme protsenti. Riigi lääneosas võib oodata aga riski kuni 30-protsendilist vähenemist. Kõrgema temperatuuritõusu korral võib juhtuda viimane aga peaaegu terves riigis.
#000018
Eestlaste jalgealune on pidevas liikumises
#000020
Energiaagentuur ennustab fossiilkütustele väikest langust
#000025
Eesti pääses kliima iseärasuste tahtel põhjapoolkera kuumimast suvest
#000026
Õhusaaste tõttu sureb Eestis enneaegselt tuhat inimest aastas
#000027
Kerkiv maailmamere tase võib Eesti rannajärved sisse soolata
#000028
Eestis levib suurel kiirusel hapukas võõrseen
#000031
Maailma vanim meteoriidikraater asub Austraalias
#000034
Land: lubadus kõrghariduse rahastamist suurendada ei lahenda alusprobleemi
#000036
Ornitoloog: praegu on hästi mitmekesine rändeaeg
#000038
Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust
#000039
Kuul võib leiduda vett arvatust märksa vähem
#000041
Euroopa pääseks jääajast isegi Golfi hoovuse seiskumisel
#000042
Maailm leekides: suurpõlengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks
#000043
Miks 27 aastat pärast nõukaaega endiselt Emajõe põhja ei näe?
#000047
ÜRO kliimaraport: võimalus kõige hullema ära hoidmiseks on peaaegu käest kadunud
#000048
2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu
#000049
Eesti mudakivi ehk graptoliitargilliit – kas oht või kasulik maavara?
#000050
Teadlane teab: miks Eesti suvi läheb aina külmemaks ja kas nii jääbki?
#000054
Suur ülevaade: kõik, mida peaks teadma orkaanidest
#000055
Teadlased ei näe Emajõe tselluloositehase plaane loodussäästlikena
#000057
Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti päästa
#000058
Vaegkuuljatele ja -nägijateleKasutustingimusedIsikuandmete töötlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater
#000060