Ühtsus mitmekesisuses – seda võib nimetada katoliikluse uueks arenevaks paradigmaks. Katoliku kirik Euroopas on seda tunnetanud, sest Prahas räägiti mitte ainult üksteise kohta, vaid üksteisega. Piiskopisinodid on Rooma-Katoliku Kiriku üks juhtimisorganeid, mille asutas paavst Paulus VI
#000001
Kiriku autoriteet ja autoriteet kirikus
#000002
Autoriteet on põhimõtteliselt isikule või institutsioonile omistatud maine ja tunnustus. Autoriteet suudab ilma välise sunnita veenda teist isikut mõne fakti või korralduse õigsuses, suudab panna teist isikut tegema asju, ilma et soorituste siduvus oleks lõpuni põhjendatud või
#000003
Religioonisotsioloogiline essee: Eesti katoliiklaste kiire kasvu saladus
#000004
2021. aasta rahvaloenduse andmetel määratles end katoliiklasena 8690 eestimaalast. See on ligi kahekordne tõus võrreldes kümne aasta taguse tulemusega, kui tookord nimetas end katoliiklaseks 4501 inimest. Millest need arvud kõnelevad? On üldiselt teada, et mõõtmise metoodikast
#000005
4.-6. novembril 2022 pidas katoliiklaste heategevusorganisatsioon Bonifatiuswerk oma iga-aastast üldkoosolekut, seekorda Speyeri piiskopkonnas. Väliskülalisteks olid kutsutud piiskopid Philippe Jourdan Eestist ja Czeslaw Kozon Taanist. Eesti ja Taani on Bonifatiuswerki tugipiirkonna maad, kus katoliiklaste osakaal rahvastikust on alla 1%.
#000007
Rootsi päritolu kardinal Lars Anders Arborelius O.C.D. (1949) on karmeliit. Ta sai teoloogilise hariduse karmeliitide ülikoolis, ta ordineeriti 1998. aastal Stockholmi piiskopiks ja 2017. aastal määras paavst Franciscus piiskop Arboreliuse kardinaliks. Ta on Vatikanis mitme kongregatsiooni
#000009
200 aastat Thomas Kempise suurteose „De imitatione Christi“ eesti keeles ilmumisest
#000010
„Kristuse jälgedes“ (ld De imitatione Christi) on vaimulooming, mis ületab ajastute piirid. Seda Thomase suurteost on võrreldud Piibliga – tõenäoliselt ongi see kristlikus maailmas Piibli järel enim kordi välja antud raamat. Inimestele on vaja ikka ja
#000011
Eestimaa kirikute kogudused Ukraina sõjapõgenike abis
#000012
Eestimaa kirikud on Ukraina sõjapõgenikele abiks nii hingehoiu kui ka majutuskohtadega. Koguduste liikmed käivad põgenikke aitamas Poola-Ukraina piiril. Eelkõige aga eestpalvetega. Ukraina kreeka-katoliku koguduse tegevusest Tallinnas on teada enim ja ka ajakirjanduses kajastatud. Eestimaa katoliiklaste algatustest
#000013
Romano Guardini: liturgia kui mäng
#000014
Jumala ees mängida, mitte kunstiteost luua, vaid ise see olla, see ongi liturgia sisim loomus. Sellest tuleneb ka ülev segu sügavast tõsidusest ja jumalikust helgusest selle sees. Seda, et liturgia nõnda rangelt ja täpselt kirjutab tuhandetes
#000015
Vestlusringis koos isa Wodekiga: traditsiooni mõiste katoliku kirikus
#000016
Sõnad „traditsioon“ ja „pärimus“ on kiriklikus keelepruugis sünonüümid, need tähendavad üht ja sama ning neid kasutataksegi läbisegi. Veel räägitakse kirikukeeles apostellikust traditsioonist ehk apostellikust pärimusest. Katoliku kiriku katekismuse kompendiumi eestikeelses väljaandes (2007) on eelissõnaks „pärimus“; paragrahvis 12
#000017
9. jaanuar, Kristuse ristimispüha – tähendus ja selgitus
#000018