Finantsturgudel on trendijooned graafikutele tõmmatud diagonaaljooned. Need ühendavad konkreetseid andmepunkte, muutes analüütikute ja kauplejate jaoks hinnaliikumise visualiseerimise ning turusuundumuste tuvastamise lihtsamaks.
#000000
Trendijooni peetakse tehnilise analüüsi üheks kõige põhilisemaks tööriistaks. Neid kasutatakse laialdaselt aktsia-, fiat-raha-, tuletisinstrumentide ja krüptoraha turgudel.
#000001
Põhimõtteliselt toimivad trendijooned nagu toetus- ja vastupanutasemed, kuid on tehtud diagonaal-, mitte horisontaaljoontest. Sellisena võib neil olla kas positiivne või negatiivne kalle. Üldiselt on trend seda tugevam, mida suurem on joone kalle.
#000002
Saame jagada trendijooned kahte põhikategooriasse: tõusev (tõusutrend) ja langev (langustrend). Nagu nimigi ütleb, tõmmatakse tõusutrendi joon madalamast graafiku asukohast kõrgemale. See ühendab kahte või enamat madalat punkti, nagu on näha alloleval pildil.
#000003
Seevastu langustrendi joon tõmmatakse graafiku kõrgemast positsioonist madalamale. See ühendab kahte või enamat kõrget punkti.
#000004
Seega on nende kahte tüüpi joonte erinevus nende joonistamiseks kasutatavate punktide valik. Tõusutrendi korral joonestatakse jooned vastavalt graafiku kõige madalamatele punktidele (st küünalde põhjad, mis moodustavad kõrgemaid madalaid tasemeid). Teisest küljest tõmmatakse langustrendi jooned kasutades kõrgeimaid väärtuseid (st küünalde tipud, mis moodustavad madalamaid kõrgeid tasemeid).
#000005
Trendijooned näitavad graafiku kõrgete ja madalate hindade põhjal, kus hind hetkeks valitsevat trendi püüdis murda, testis seda ja pöördus seejärel tagasi oma suunda. Seejärel saab joont pikendada, et proovida tulevikus olulisi tasemeid prognoosida. Trendijoont võib testida mitu korda, kuid seni, kuni see pole murtud, loetakse seda jätkuvaks.
#000006
Kui trendijooni saab kasutada igasugustes andmediagrammides, siis tavaliselt kasutatakse neid finantsgraafikutega (turuhindade alusel). Need annavad ülevaate turu nõudlusest ja pakkumisest. Tõusvad trendijooned viitavad loomulikult kasvavale ostujõule (nõudlus on suurem kui pakkumine). Langustrendi jooned on seotud järjekindla hinnalangusega, mis viitab vastupidisele (pakkumine on suurem kui nõudlus).
#000007
Selliste analüüside puhul tuleks aga arvestada ka kauplemismahtudega. Näiteks kui hind tõuseb, kuid maht väheneb või on suhteliselt madal, võib see jätta suurenenud nõudlusest vale mulje.
#000008
Nagu mainitud, kasutatakse trendijooni toetus- ja vastupanutasemete tuvastamiseks, mis on tehnilise analüüsi kaks põhilist, kuid väga olulist mõistet. Tõusutrendi joon näitab toetustasemeid, millest allapoole hind tõenäoliselt ei lange. Seevastu langustrendi joon tõstab esile vastupanutasemed, millest hind kõrgemale tõenäoliselt ei tõuse.
#000009
Teisisõnu võib turu trendi pidada olematuks, kui toetus- ja vastupanutasemed on murtud, kas allapoole (tõusutrendi joone puhul) või ülespoole (langustrendi joone puhul). Paljudel juhtudel, kui need võtmetasemed ei suuda trendi hoida, kipub turg suunda muutma.
#000010
Tehniline analüüs on siiski subjektiivne valdkond ja iga inimene võib pakkuda trendijoonte joonistamiseks täiesti erineva meetodi. Seega tasub riskide vähendamiseks kombineerida mitut tehnilise analüüsi tehnikat ja ka fundamentaalset analüüsi.
#000011
Trendijooned võivad tehniliselt ühendada diagrammil mis tahes kahte punkti. Kuid enamik analüütikuid nõustub, et kolme või enama punkti kasutamine muudab trendijoone paikapidavaks. Mõnel juhul saab kahte esimest punkti kasutada trendi potentsiaali määratlemiseks ja kolmandat (tulevikus laiendatud) punkti saab kasutada selle paikavuse testimiseks.
#000012
Seega, kui hind puudutab trendijoont kolm või enam korda ilma seda rikkumata, võib lugeda, et trend on jätkuv. Trendijoone mitmekordne testimine näitab, et võib-olla pole trend pelgalt hinnakõikumistest põhjustatud kokkusattumus.
#000013
Lisaks kehtiva trendijoone loomisel piisava hulga punktide valimisele on oluline arvestada nende tõmbamisel õigeid sätteid. Kõige olulisemate graafikusätete hulka kuuluvad skaala sätted.
#000014
Finantsgraafikutes on skaala seotud hinnamuutuse kuvamise viisiga. Kaks kõige populaarsemat skaalat on aritmeetiline ja poollogaritmiline. Aritmeetilisel graafikul kuvatakse muutust ühtlaselt, kui hind liigub Y-teljel üles või alla. Poollogaritmilised graafikud väljendavad seevastu erinevusi protsentides.
#000015
Näiteks hinnamuutus 5 dollarilt 10 dollarile kataks aritmeetilisel graafikul sama vahemaa kui 120 dollarilt 125 dollarile. Poollogaritmilisel graafikul kataks 100% kasv (5 $ kuni 10 $) aga palju suurema osa diagrammist, vastupidiselt 4%-lisele kasvule 120 $ kuni 125 $.
#000016
Trendijoonte tõmbamisel on oluline arvestada skaala sätetega. Iga graafiku tüüp võib põhjustada erinevaid tõuse ja langusi ning seega veidi erinevaid trendijooni.
#000017
Kuigi need on tehnilise analüüsi puhul kasulikud tööriistad, pole trendijooned kaugeltki lollikindlad. Trendijoonte tõmbamisel kasutatavate punktide valik mõjutab seda, mil määral need turutsükleid ja tegelikke suundumusi täpselt esindavad, muutes need mõnevõrra subjektiivseks.
#000018
Näiteks tõmbavad mõned analüütikud trendijooni küünalde kehade põhjal, eirates tahti. Teised eelistavad tõmmata jooni vastavalt tahtide kõrgematele ja madalamatele väärtustele.
#000019
Seega on oluline kasutada trendijooni koos teiste graafikutööriistade ja näitajatega. Mainimisväärsed näited teistest tehnilise analüüsi indikaatoritest on Ichimoku pilved, Bollingeri vööndid (BB), MACD, Stochastic RSI, RSI ja liikuvad keskmised.
#000020