Valgejõe alguseks oleva Porkuni järve saarele rajas Tallinna piiskop Simon von der Borch 1479. aastal oma pealinnuse. Rajaja nime järgi hakati kohta kutsuma Borkholmiks, mis eesti keeles mugandus Porkuniks.
#000000
Ebakorrapärane kastellilaadne linnus ligikaudse küljepikkusega sada meetrit järgis saare kõrge põhjatipu väliskontuure. Linnuse välismüüri nurkades olid ümarad tornid ja kagumüüri keskosas väravatorn. Hooned paiknesid linnusemüüride ääres, keskel asus väike kirik.
#000001
Linnus purustati Liivi sõjas ning seda hiljem enam ei taastatud. Kaasajal on linnusest säilinud ainult viiekorruseline ruudukujulise põhiplaaniga väravatorn, mis on alt neljatahuline, ülalt kaheksatahuline. Kaheksatahuline osa lisati tornile arvatavasti hiljem. Veelgi hiljem – tõenäoliselt mõisa ajal 19. sajandil – lisati tornile sakmeline rinnatis. Hilisematel sajanditel asus Porkunis rüütli- ehk eramõis, mis on kuulunud nii von Tiesenhausenite, von Ungern-Sternbergide kui ka von Essenite valdusse. Alates 1869. aastast kuni võõrandamiseni 1919 oli mõis von Rennenkampffide omanduses, mõisa viimane omanik oli Ewald von Rennenkampff. Tema käsutuses oli osa mõisasüdamest kuni 1939. aasta ümberasumiseni.
#000002
Mõisasüda paikneb keskaegsest piiskopilinnusest mõnikümmend meetrit lõuna pool, hõlmates järvesaare lõunapoolse otsa. Mõisa peahoone on 1874. aastal von Rennenkampffide ajal valminud esinduslik historistlik kiviehitis. Hoones on segunenud tuudorstiil ja neorenessanss. Keskelt ja vasakult kahekorruselise, põhiosas aga ühekorruselise hoone paremas nurgas on kaheksatahuline torn. Hoone ehteks on keskrisaliidi tuudrorstiilis tornikestega astmikviil, mille peened detailid on paekivist meisterlikult välja tahutud.
#000003
Peahoone vastu teisele poole auringi on 1950. aastatel ehitatud uus neoklassitsistlik koolihoone. Säilinud on ka mitmeid 19. sajandi alguse kõrvalhooneid, sh kaaristuga ait. Osa kõrvalhooneid (viinavabrik ja magasiait) asetseb ka väljaspool järvesaart.
#000004
Tallinna piiskop Simon von der Borch asutas 1479.aastal Porkunisse linnuse Tallinna piiskopilääni alale. 1581.aastal võeti piiskopi mõis kroonule ja Pontus de la Cardie läänistas selle Gustav Brahe`le, suurusega 116 adramaad 17 külaga. Ca 1600.aastal kaotas Brahe Porkuni, kui kuningas Sigismundi poolehoidja.
#000005
Praegune Porkuni mõisahoone ehitati 1870-1874.
#000011
Viimastel mõisnikel oli kokku 7 last:
#000013