Tervisekassa: Mis toimub tervishoiu rahastamisega?
#000000
Praegune tervishoiu rahastamise mudel ei suuda pakkuda ravikindlustuskaitset kõigile, tagada piisavalt tervishoiutöötajaid, lühendada ravijärjekordi või rahastada kõiki uusi ravimeid ja raviteenuseid. Tervisekassa uurib oma blogis, mis toimub nende eelarvega ja kuidas saaks tervishoidu jätkusuutlikult rahastada.
#000001
Tervishoiu lisarahastuse vajadus on saanud palju tähelepanu. Samas on Tervisekassa kui Eesti tervishoiu peamise rahastaja finantstulem olnud viimastel aastatel positiivne ja aastaeelarved on planeeritud ülejäägiga, sest selline on olnud riigi soov. Tervisekassa eelarve iga-aastase kasvu ja positiivse tulemi tõttu tekib inimestel arusaadavalt ootus, et lisanduvad summad peaksid ravijärjekordi lühendama ja uusi teenuseid või ravimeid kättesaadavamaks tegema, ometi see pahatihti nii ei ole. Võib tekkida küsimus, kuidas siis ikkagi on Tervisekassa eelarvega ja tervishoiu rahastamisega – kas raha tuleb juurde või on seda puudu? Vaatame, kuidas on korraldatud Tervisekassa finantseerimine ja kuhu vahendid suunatakse.
#000002
Tervisekassa on osa riigieelarve tasakaalust
#000003
Tervisekassa juhatuse liige Pille Banhard: „Praeguse rahastusega rahuldame umbes 95 protsenti ravivajadusest, aga rohkemat ei luba meie eelarvele seatud piirid.” Foto: Tervisekassa
#000004
Tervisekassa juhatuse liikme Pille Banhardi sõnul on Tervisekassa eelarve üks osa riigieelarvest ja seetõttu on kõik rahastamist puudutavad küsimused, sh tulude ja kulude prognoosid rangelt reguleeritud riigieelarve seadusega. „See tähendab, et Tervisekassa peab tegutsema etteantud raamides ega saa mõjutada tervishoiu rahastamise summasid. Viimastel aastatel on riigi ootus Tervisekassale olnud selline, et aasta lõpuks peab eelarve olema plussis, vastasel juhul mõjutab see riigieelarve tasakaalu,” selgitas Banhard.
#000005
Kuigi Tervisekassa eelarve on plussis, ei ole kasutatav raha piisav, et katta inimeste kõiki ravivajadusi. „Praeguse rahastusega rahuldame umbes 95 protsenti ravivajadusest, aga rohkemat ei luba meie eelarvele seatud piirid. Optimaalsest vajadusest jääb 5 protsenti rahastamata. See on ühelt poolt meie eelarve positiivse tulemi hind ja teiselt poolt näitab seda, et praegune rahastusmudel ei ole piisav kõikide vajaduste rahuldamiseks,” lisas Banhard. See väljendub inimeste jaoks näiteks tervishoiutöötajate puuduse, pikkade ravijärjekordade ja suure omaosalusena. Tervisekassa peab pidevalt ravi rahastamise lepinguid kärpima, et süsteem ellu jääks.
#000006
Kust Tervisekassa raha tuleb ja kuhu läheb?
#000007
2023. aastal on Tervisekassa eelarve kogumahuks planeeritud 2,2 miljardit eurot. Suur osa Tervisekassa tuludest tuleb tööjõumaksudest (2023. aastal on see ligi 82 protsenti eelarve tuludest ehk 1,8 miljardit), mida tööandja maksab iga töötava inimese eest sotsiaalmaksuna. See näitab, et Eesti maksumaksja on ka suurim tervishoiu rahastaja.
#000008
Teine suur tuluallikas on mittetöötavate vanaduspensionäride eest riigieelarvest eraldatav toetus, et laiendada ravikindlustuse tulubaasi. 2023. aasta eelarves on tegevustoetuse summa osakaal ligikaudu 11 protsenti ehk 0,25 miljardit. Aastateks 2020–2024 oli riigieelarves ette nähtud ka täiendav eraldis ehk lisaraha, katmaks vähenevat maksulaekumist, mida prognoositi koroonakriisi alguses.
#000009
Suurema osa eelarverahast suunab Tervisekassa tervishoiuteenustele (76 protsenti), ravimitele (10 protsenti) ja töövõimetushüvitistele (10 protsenti). „Ravikindlustuse rahaga tasume nii erakorraliste kulude, aga ka uute ravivõimaluste eest. Samuti katame teenuste hindade kallinemise, mis võimaldab raviasutustel võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid ja maksta tervishoiutöötajate töötasusid. Lisaks suuname üha rohkem raha tervise edendamisele, et kasvatada meie inimeste tervisekirjaoskust ja ennetada meile kõigile kalliks minevaid haiguste ravikulusid,” selgitas Banhard rahakasutust.
#000010
Ravikindlustuse rahaga tasume nii erakorraliste kulude, aga ka uute ravivõimaluste eest.
#000011
Kui maksulaekumine on hea ja tervishoiule kavandatud raha kasutatakse planeeritust vähem, tekib Tervisekassal positiivne tulem ehk kasum. Selle lisarahaga saab katta tervishoiukulud nendel aastatel, mil maksulaekumine osutub planeeritust halvemaks või kui eelarvestatud tervishoiukulude kasutus on olnud planeeritust suurem.
#000012
Mis juhtub siis, kui kriisi või muude asjaolude tõttu vajab tervishoid planeeritust rohkem raha?
#000013
Banhardi sõnul on selleks ette nähtud Tervisekassa reservid, mille maht on 2023. aasta alguse seisuga kokku ligi 580 miljonit eurot. „Reservide abil on võimalik leevendada majanduslangusest tulenevaid riske, katta negatiivseid tulemusi ja tagada, et arstiabi oleks meie ravikindlustatud inimestele alati kättesaadav,” selgitas Banhard. Samas iseloomustab reservide suurust tõsiasi, et kui mingil põhjusel Tervisekassale tulusid üldse ei laekuks, siis kataks Tervisekassa reservidega vaid kolme kuu kohustused ja siis oleks raha otsas.
#000014
Eesti tervishoiu rahastamine on jõudnud olukorda, kus selline tasakaal, et pool ühiskonnast maksab ja kogu ühiskond tarbib, pikaajaliselt enam ei toimi. Viimaste aastate maksulaekumine oli tõesti prognoositust parem ja Tervisekassal on kogunenud väike reserv, aga samamoodi jätkamine pole jätkusuutlik. „Praeguse olukorra jätkudes elame paar aastat üle, aga edasi läheb tõesti keeruliseks. Olemasoleva rahastuse juures on tervishoiuvaldkonna rahalist puudujääki võimalik 1–2,5 aastat reservidest katta, aga kui me süsteemi ei muuda, siis edaspidi on suhteliselt kasinad võimalused,” tõdes Banhard. Sama rahastussüsteemiga jätkates meie ravijärjekorrad mitte ei lühene, vaid pikenevad. Seetõttu tuleb tegeleda uute lahenduste väljatöötamisega ja süsteemi muutmisega.
#000015
Olemasoleva rahastuse juures on tervishoiuvaldkonna rahalist puudujääki võimalik 1–2,5 aastat reservidest katta, aga kui me süsteemi ei muuda, siis edaspidi on suhteliselt kasinad võimalused.
#000016
2022. aasta lõpus alustati Sotsiaalministeeriumi eestvedamisel tervishoiu rahastamise jätkusuutlikkuse võimaluste analüüsiga. Poliitikaanalüüs „Eesti tervishoiu rahastamise senised uuringud ja uuendatud stsenaariumid“ valmis tänavu märtsikuus ja sellesse panustasid nii Tervisekassa kui ka rahandusministeeriumi eksperdid. Raportis simuleeritakse Tervisekassa tulusid ja eelarve tasakaalu erinevate rahastamise stsenaariumide korral.
#000017
Mitmed stsenaariumid on juba ka varem arutluse all olnud, näiteks maksubaasi laiendamine, riigi lisarahastus laste eest, alkoholi- ja tubakaaktsiisi suunamine tervishoiukulude katmiseks või töövõimetushüvitiste väljaviimine Tervisekassa eelarvest. Raportis vaadatakse ka kõikidele Eesti elanikele ravikindlustuse võimaldamist ja selle mõju nii kuludele kui ka tuludele.
#000018
Üks rahastamise stsenaarium, mida raportis analüüsitakse, on erakindlustuse rolli võimalik suurendamine. „Erakindlustust saab Eestis käsitleda täiendava tervisekindlustusena, mis võiks katta inimeste kasvavat omaosalust, kui solidaarne ravikindlustussüsteem ei suuda pakkuda piisavat finantskaitset või ei kata osasid teenuseid (näiteks täiskasvanute hambaravi). Üldiselt võib öelda, et erakindlustuse kasutuselevõtmist takistavad tegurid on erateenuse osutajate vähesus, ulatuslik riiklik ravikindlustus ja ka inimeste vähene kogemus kindlustustoodete kasutamisel,“ nentis Banhard.
#000020
Lisaks analüüsitakse raportis inimese isiklikule ravikontole raha kogumist. „Selle stsenaariumi kohaselt oleks inimestel lisaks ravikindlustusele eraldiseisev ravikonto, kuhu maksusoodustusega raha koguda. Ravikontode rakendamise üks eesmärk oleks suurendada inimese enda vastutust oma tervisekäitumise eest ja ühtlasi võiks see aidata toime tulla demograafiast tingitud kulude kasvu survega. Analüüsides on samas toonitatud, et ravikontode juurutamise oluline eeltingimus on riigi demograafia sobilik struktuur ehk suur noorte ja töötavate inimeste osakaal rahvastikus,“ rõhutas Banhard.
#000021
Me näeme, et Eesti tervishoid suudab pakkuda maailmatasemel ravi, kuid selle jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleb riigina panustada oluliselt rohkem tervishoiu arengusse, terviseedendusse ja haiguste ennetusse. Ainult terve inimene saab täiemahuliselt panustada Eesti arengusse – õppida, töötada ja kaitsta meie riiki.
#000022
Tervishoid ei ole kulu, vaid investeering meie inimestesse, ja meie ühine eesmärk on tulevikus leida viise, kuidas investeerida meie inimeste tervisesse kõige tulemuslikumalt, säilitades solidaarse ravikindlustuse.
#000023
VÄRSKEMAD TEEMADÜledoosi põhjustatud surmade arv on hüppeliselt kasvanudOktoobri keskel saavad riskirühmad tasuta gripivaktsiiniTervisekassa podcast: Kuidas vabaneda nikotiinisõltuvusest?Tallinna Lastehaigla kirurgid opereerisid taas edukalt imiku kolju väärarendit10. september on rahvusvaheline suitsiidiennetuspäevViljandi haigla pakub nüüd optometristi teenustTervisekassa ja Suukool kutsuvad lasteaedasid osalema juhendatud hambapesusDr Jana Olak: Ükski hambaauk ise kinni ei kasvaHambaravihüvitise tõus sõltub eelarvekõnelustestSuitsiidide ennetamine vajab üleriigilist nullvisiooni ning alustada tuleb lastest ja noorukitestMeeste tervisekäitumise uuring: abi otsimist takistab püüd terviseprobleemidega ise hakkama saadaTAI: ootame naisi emakakaelavähi sõeluuringule ja pakume ka sel aastal kodutestimise võimalustTartu Lastekliinik alustab tööd Maarjamõisa meditsiinilinnaku uues ravikorpusesTartu kõrvakliinik asub nüüd Maarjamõisa meditsiinilinnakusUus diagnostikameetod aitab südamehaigetele individualiseeritud ravi määrata
#000024
Üledoosi põhjustatud surmade arv on hüppeliselt kasvanud
#000025
Oktoobri keskel saavad riskirühmad tasuta gripivaktsiini
#000026
Tallinna Lastehaigla kirurgid opereerisid taas edukalt imiku kolju väärarendit
#000028
10. september on rahvusvaheline suitsiidiennetuspäev
#000029
Viljandi haigla pakub nüüd optometristi teenust
#000030
Tervisekassa ja Suukool kutsuvad lasteaedasid osalema juhendatud hambapesus
#000031
Suitsiidide ennetamine vajab üleriigilist nullvisiooni ning alustada tuleb lastest ja noorukitest
#000033
Meeste tervisekäitumise uuring: abi otsimist takistab püüd terviseprobleemidega ise hakkama saada
#000034
TAI: ootame naisi emakakaelavähi sõeluuringule ja pakume ka sel aastal kodutestimise võimalust
#000035
Tartu kõrvakliinik asub nüüd Maarjamõisa meditsiinilinnakus
#000037
Uus diagnostikameetod aitab südamehaigetele individualiseeritud ravi määrata
#000038