UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsüühikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumÜhiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidTeadus 3 minutigaGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepööreEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuÕpilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini õppida?Lugeja küsibNipid jooksuvõistluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuhäälingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi
#000003
Ameerika Ühendriikides siirati 57-aastasele mehele sel nädalal esimest korda ajaloos geneetiliselt modifitseeritud sea süda. Kui sarnased me ikkagi seaga anatoomiliselt oleme ning kas toimunud operatsioon avas uue peatüki organisiirdamises?
#000005
Sead südamekirurgias pole midagi uut. Juba 1970-ndate lõpus hakati inimesele tegema südameklapi proteese sea aordiklappidest. Eestiski saab sellise sea- või veisesüdame osadest tehtud südameklapi endale umbes 400 inimest aastas.
#000006
Neid klappe pea iga päev käsitlev südamekirurg Arno Ruusalepp ütleb, et proteesi inimese sisse õmblemisest tunduvalt keerulisem on selle valmistamine. Ühe väikse proteesi jaoks kulub nimelt üheksa kuni 11 siga.
#000007
"Et saada kokku kvaliteetne protees, mida kõlbaks inimese sisse panna, siis seal tõesti praagitakse välja väga palju materjali. Kui kõike kokku lugema hakata, siis võibki olla, et ühe proteesi jaoks kulub üheksa või rohkem siga," ütles Ruusalepp.
#000008
Südameklappidest hoopis teine maailm on aga kogu organi siirdamine loomalt inimesele. Lahanguruumis sea südant inimese südame preparaadiga võrreldes selgub, et pealtnäha tuksub meil sees samasugune süda nagu sigadel.
#000010
Tartu Ülikooli anatoomia vanemassistent Hannes Tomusk ütles, et anatoomilise ehituse poolest on sea süda praktiliselt sama mis inimese oma.
#000011
Nädal tagasi Ameerikas 47-aastasele mehele siiratud seasüdame puhul loodetaksegi, et tänu sea geenide muundamisele ei hakka inimese organism uut südant tõrjuma.
#000013
Tartu Ülikooli kliinikumi transplantatsioonikeskuse direktor Virge Pall ütles, et tegemist on selge edasiminekuga. "Kindlasti see on edasiminek, aga kindlasti me ei tohi ära unustada seda, et see ei ole loom, keda saame võtta lihtsalt loomakasvatusest, vaid tegemist on ikkagi geneetiliselt muundatud isendiga, kelle geenid on viidud sellisesse seisu, et äratõugete risk oleks minimaalne, et nakkushaiguste risk oleks minimaalne. See tegelikult on hästi kallis ja hästi palju edasist tööd nõudev ravimeetod," rääkis Pall.
#000014
Tehtud riskantses siirdes on Arno Ruusalepa sõnul ka eetilisi konflikte. "Üks on patsiendipoolne. See, mis toimus, ei mahu klassikalise uurimistöö või teaduse alla, see on ikkagi teadliku riski võtmine. Kas meil on eetiline seda pakkuda arstide poolt, kui keegi ei tea, mis saab? Teiselt poolt kõik loomakaitseorganisatsioonid on ilmselt tagajalgadel, et kuidas on see võimalik, et me võtame looma ja modifitseerime tema geneetikat selleks, et me saaks teda kasutada endale varuosadeks," lausus Ruusalepp.
#000015
Kuigi seasüdame siirdamine vajab palju edasist uurimist, on see siiski vajalik samm leidmaks leevendust doonororganite puudusele. Eestlastest on praegu südamesiirde ootenimekirjas viis haiget, neist üks on oodanud südant juba kolm aastat. Seni on Helsingis uue südame saanud 14 eesti inimest.
#000016
"Fakt on see, et südamepuudulikkuses inimesi, kes vajaksid suurt invasiivset ravi, on maailmas väga palju ja kaasaegne meditsiinisüsteem ei jõua seda vajadust ära rahuldada. Midagi on juurde vaja ja nüüd on avatud uus võimalik peatükk," ütles veel Ruusalepp.
#000017
Mõne elundi ootel on Eestis praegu 73 patsienti. Neist suur osa ehk 43 inimest ootab neeru, lisaks ootab veel kümme inimest neeru koos mõne teise elundiga. Teiste organite vajajaid on mitu korda vähem. Määravaks kogu protsessis on elundi sobivus patsiendile, nii võib juhtuda, et klappiv organ leitakse päevadega, aga see võib võtta ka kuid või aastaid.
#000018
Eelmisel aastal tehti Eestis 54 elundisiirdamist. Neist samuti oli suurem osa neerusiirdamised ehk 48, nendest üks patsient sai nii uue neeru kui ka pankrease. Neli inimest sai uue maksa ja kaks uued kopsud. Kõik need operatsioonid tehti Tartus. Südamesiirdamisi tehakse Eesti inimestele Helsingis, eelmisel aastal paraku ei õnnestunud teha ühtegi sellist operatsiooni. Elundisiirdamiste hulgale on oma jälje jätnud koroonaviirus, elundite kiiret transporti piirab lennuliikluse kokkutõmbamine ja Tartu lennujaama piiratud tööaeg.
#000019
Kaks ajusurnud inimest said omale seasüdame
#000020
Seasüdame saanud mehe võis tappa seaviirus
#000021
USA-s siirati inimesele sea neer
#000022
Koroonavastaste antikehadega inimeste arv kerkis rekordtasemeni
#000024
Depressiooniravimid aitavad bakteritel antibiootikume trotsida
#000025
Kõhuviiruse põdemise järel võib inimene teisi nakatada veel terve nädala
#000032
Reumatoloog: liigesevalu ravi võiks praegu alata kodustest vahenditest
#000033
Hirmutav toiduvideo: katse "mürgise" õuna ja Fantaga – kui ohtlik on toit päriselt?
#000044
Kuidas parandada immuunsust? Immunoloogid jagavad praktilisi soovitusi
#000047
Nahaarst: inimene ei tohiks tahta saada pruuniks
#000048
HPV vaktsiinist: ausalt ja emotsioonideta
#000049
Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab
#000051