extracted_text:
Самоанализ работы классного руководителя за год.
Анализ воспитательной работы.
За _________________ учебный год
Классного руководителя___________класса.
_______________________________________________________________(Ф.И.О.)
Государственная   цель   воспитания:   формирование   жизнеспособной,   гуманистически
ориентированной индивидуальности по отношению к обществу и к себе самой.
Воспитательная   цель   школы:   совершенствование   учебновоспитательного   процесса,
создание условий  для всестороннего и духовнонравственного развития обучающихся в
единстве урочной, внеурочной и общественнозначимой деятельности.
Для   реализации   поставленной   цели   я   выбрала   духовнонравственное   воспитание
приоритетным,   так   как   в   представлениях   современных   детей   о   главных   человеческих
ценностях духовные ценности вытесняются материальными, на низком уровне находится и
ценностное отношение к Родине, все чаще наблюдается грубое отношение детей к друг
другу.
Цель воспитательной работы с классом: создание условий для формирования нравственных
чувств   личности,   патриотизма,   гражданственности,   уважения   к   правам   и   обязанностям
человека.
Задачи:

воспитание   нравственных   чувств   (справедливость,   милосердие,   честь,   уважение
родителей,   старших;   толерантность,   отрицательное   отношение   к   аморальным
поступкам, гуманное отношение ко всему живому, дружба и т.д);
изучение истории области, родины, их символики;

 формировать представления о правах и обязанностях граждан;

воспитание любви к своей школе, городу, народу, России.
В классе________ учащихся.
Занимаются в кружках и секциях : ……..(в школе……., вне школы……)
работают отдельные  учащиеся класса; выполняют отдельные поручения;
работает актив класса;
каждый ученик класса включен в общие дела класса.
1. Уровень сплоченности коллектива:



2. Анализ работы органов самоуправления  класса:

учитель возглавляет работу сам, раздает задания, поручения (самоуправление
отсутствует)
дети по заданию учителя собираются сами и вырабатывают план действий;
класс в состоянии сам создать совет любого дела, организовать и
проконтролировать его выполнение.


3. Участие класса в общешкольных делах.
Дело, вызвавшее наибольший интерес у детей
Сколько детей имели поручения 4. За прошедший учебный год заслуживают поощрение:
Фамилия, имя ребенка
За что получил поощрение
5. Работа с «трудными детьми»
Фамилия, имя, ребенка
Причина беспокойства
Удалось
ли
вовлечь в
работу
Какие
поручения
давались
Какие дела для
него были
наиболее
интьересны
6. Работа с родителями:
* За прошедший учебный год проведено (количество):
 Родительских собраний
 Заседаний родительского комитета
* Посещено учащихся на дому (количество)
* Кто из родителей не был ни разу на собрании: ________________________________
__________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________
* Какие вопросы в воспитательной работе класса интересовали родителей __________
__________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________
*Какие совместные дела были проведены детьми и родителями:
__________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________
* ФИО родителей оказавших помощь кл.рук____________________________________
__________________________________________________________________________
7. В течение года класс посетил (количество):
Музеи……Походы…..Выставки……Театры…….Кинотеатры……
Библиотеки…….Экскурсии…………
8.
Цели и задачи, поставленные на
учебный год
Методы, способы их
реализации
Итог (цель достигнута, нет,
на какой стадии достижения) Классный руководитель:_____________________

file_name: саиоанализ  рабкл рук за год.doc

intro:
Анализ воспитательной работы.
За _________________ учебный год
Классного руководителя___________класса.
_______________________________________________________________(Ф.И.О.)
Государственная цель воспитания: формирование жизнеспособной, гуманистически ориентированной индивидуальности по отношению к обществу и к себе самой.
Воспитательная цель школы: совершенствование учебно-воспитательного процесса, создание условий для всестороннего и духовно-нравственного развития обучающихся в единстве урочной, внеурочной и общественно-значимой деятельности.
Для реализации поставленной цели я выбрала духовно-нравственное воспитание приоритетным, так как в представлениях современных детей о главных человеческих ценностях духовные ценности вытесняются материальными, на низком уровне находится и ценностное отношение к Родине, все чаще наблюдается грубое отношение детей к друг другу.
Цель воспитательной работы с классом: создание условий для формирования нравственных чувств личности, патриотизма, гражданственности, уважения к правам и обязанностям человека.
Задачи:
•	воспитание нравственных чувств (справедливость, милосердие, честь, уважение родителей, старших; толерантность, отрицательное отношение к аморальным поступкам, гуманное отношение ко всему живому, дружба и т.д);
•	изучение истории области, родины, их символики;
•	формировать представления о правах и обязанностях граждан;
•	воспитание любви к своей школе, городу, народу, России.

title: Анализ воспитательной работы классного руководителя с классом.


extracted_text:
Алгоритм № 1. Вычисление массы вещества по известной массе другого
вещества, участвующего в реакции.
ЗАДАЧА: Вычислите массу кислорода, выделившегося в результате
разложения порции воды массой 9 грамм.

intro: Предлагаемый методический материал является раздаточными дидактическими карточками с алгоритмами решения расчетных химических  задач по определенной теме из школьного курса. Также материалы карточек могут быть использования для индивидуальных заданий на уроках химии, для повторения, обобщения или закрепления знаний, навыков решения задач разных типов, в качестве тренировочных тематических заданий при отработке заданий из ОГЭ или ЕГЭ.

математика

group: Дисциплины


extracted_text:
Алгоритм № 2.  Вычисление объема вещества по известной массе другого
вещества, участвующего в реакции.
ЗАДАЧА: Вычислите объем кислорода (н.у.), выделившегося в
результате разложения порции воды массой 9 г.


extracted_text:
Алгоритм № 3.  Расчет по химическому уравнению объемных отношений
газов.
ЗАДАЧА: Вычислите объем кислорода, необходимого для сжигания
порции ацетилена объемом 50 л.


extracted_text:
Тематическая акция «Знатоки космоса»
Целевая группа. Акция может быть организована для всех учащихся
школы. Материал для ответов на вопросы подбирается учащимися совместно
с родителями
Цель: Ознакомление учащихся с историей освоения космоса.
Знакомство с достижениями нашей страны в процессе освоения космического
пространства.
Задачи:
1. Прививать учащимся любовь к чтению.
2. Познакомить учащихся со сведениями о космосе и его освоении.
3. Расширять кругозор учащихся.
4. Организовать работу с семьями учащихся по поиску информации о
космосе и его исследователях.
Порядок проведения акции:
В школьной библиотеке вывешивается список вопросов викторины.
Поиск информации в литературе и интернет и подготовка ответов
предполагается дома, совместно с родителями. По результатам викторины
может быть составлен список наиболее активных ее участников, участников,
давших наиболее полные и точные ответы на большее количество вопросов.
Могут быть выставлены оценки, критерии которых должны быть известны
учащимся заранее. Можно организовать соревнование между классами.
Подведение итогов может быть проведено как в очной форме, так и заочно,
тогда необходимо организовать сбор ответов в письменном виде.
Возможные вопросы викторины:
1. Сколько космонавтов было в 1 отряде, кто они? (20 человек, 7 марта
1960 года в первый отряд космонавтов были зачислены двенадцать человек —
Иван Аникеев, Валерий Быковский, Борис Волынов, Юрий Гагарин, Виктор
Горбатко, Владимир Комаров, Алексей Леонов, Григорий Нелюбов, Андриян
Николаев, Павел Попович, Герман Титов, Георгий Шонин. 9 марта — Евгений
Хрунов.
25 марта — Дмитрий Заикин, Валентин Филатьев.
28 апреля — Павел Беляев, Валентин Бондаренко, Валентин Варламов,
Марс Рафиков.
17 июня — Анатолий Карташов.)
2. В 1975 году был проведен особенный запуск космического корабля,
получивший неофициальное название «Рукопожатие в космосе». Что это за
полет, в чем его особенность? (первый совместный экспериментальный пилотируемый полёт советского космического корабля «Союз-19» и
американского космического корабля «Аполлон». Осуществлён 15 июля 1975
года).
3. Где находится Звездный городок? (В Подмосковье, при въезде в
Москву со стороны Щелково).
 4. Какой город называет себя «Космическая столица»? Почему?
(Самара, так как этот город является крупным центром космического
машиностроения)
5. Первые космонавты удостаивались звания Героя Советского Союза.
Кто из космонавтов является одновременно и Героем Советского Союза и
Героем России? (Крикалев Сергей Константинович, Поляков Валерий
Владимирович).
6. Назовите даты существования станции Мир. Сколько космонавтов на
ней работало? (с 20 февраля 1986 года по 23 марта 2001 года, 104 космонавта
из 12 стран).
7. Назовите начальника Центра подготовки космонавтов имени Ю.А.
Гагарина (Юрий Валентинович Лончаков, Герой Российской федерации).
 8. Под руководством дважды Героя социалистического труда были
разработаны ракеты-носители («Протон» активно используется до сих пор),
искусственные спутники Земли «Протон» и «Полёт», орбитальные станции
серии «Алмаз», пилотируемый корабль ТКС. Кто он? (академик Челомей
Владимир Николаевич).
9. Назовите имя первой женщины, вышедшей в открытый космос,
дважды Героя Советского Союза (Светлана Евгеньевна Савицкая).
10. Назовите имя единственной в мире женщины, совершившей
одиночный космический полет (Валентина Владимировна Терешкова).
11. У космонавтов были свои позывные. Его позывной - «Ястреб», кто он?
Чем знаменит? (Быковский Валерий Федорович, дважды Герой Советского
Союза, единственный космонавт, совершивший 3 полета в космос на кораблях
серии «Восток» или «Восход»).
12. Сколько стран участвуют в проекте МКС? Перечислите их.
(шестнадцать стран: Бельгия, Бразилия, Великобритания, Германия, Дания,
Испания, Италия, Канада, Нидерланды, Норвегия, Россия, США, Франция,
Швейцария, Швеция, Япония).
13. Перечислите блоки МКС. Для чего они предназначены? «Заря» -
функционально-грузовой модуль «Заря», первый из доставленных на орбиту
модулей МКС. Масса модуля - 20 тонн, длина - 12,6 м, диаметр - 4 м, объем -
80 м³. Оборудован реактивными двигателями для коррекции орбиты станции
и большими солнечными батареями. Срок эксплуатации модуля составит, как
ожидается, не менее 15 лет. Американский финансовый вклад в создание
«Зари» составляет около 250 млн долл., российский - свыше 150 млн долл.
Запущен 20 ноября 1998 года. • «Звезда» - служебный модуль «Звезда», в котором располагаются
системы управления полетом, системы жизнеобеспечения, энергетический и
информационный центр, а также каюты для космонавтов. Масса модуля - 24
тонны. Модуль разделен на пять отсеков и имеет четыре стыковочных узла.
Все его системы и блоки - российские, за исключением бортового
вычислительного комплекса, созданного при участии европейских и
американских специалистов. Запущен в 2000 году.
• МИМ - малые исследовательские модули, два российских грузовых
модуля «Поиск» и «Рассвет», предназначенные для хранения оборудования,
необходимого для проведения научных экспериментов. «Поиск» пристыкован
к зенитному стыковочному узлу модуля Звезда, а «Рассвет» к надирному
порту модуля «Заря».
• Гермоадаптер - герметичный стыковочный переходник,
предназначенный для соединения между собой модулей МКС, и для
обеспечения стыковок шаттлов.
• «Транквилити» - модуль МКС, выполняющий функции
жизнеобеспечения. Содержит системы по переработке воды, регенерации
воздуха, утилизации отходов и др. Соединен с модулем «Юнити»;
• «Юнити» - первый из трех соединительных модулей МКС,
выполняющий роль стыковочного узла и коммутатора электроэнергии для
модулей «Квест», «Нод-3», фермы Z1 и стыкующихся к нему через
Гермоадаптер-3 транспортных кораблей.
• «Пирс» - порт причаливания, предназначенный для осуществления
стыковок российских «Прогрессов» и «Союзов»; установлен на модуле
«Звезда».
• ВСП - внешние складские платформы: три внешние негерметичные
платформы, предназначенные исключительно для хранения грузов и
оборудования.
• Фермы - объединенная ферменная структура, на элементах которой
установлены солнечные батареи, панели радиаторов и дистанционные
манипуляторы. Также предназначенная для негерметичного хранения грузов
и различного оборудования;
• «Канадарм2», или «Мобильная обслуживающая система» - канадская
система дистанционных манипуляторов, служащая в качестве основного
инструмента для разгрузки транспортных кораблей и перемещения внешнего
оборудования;
• «Декстр» - канадская система из двух дистанционных манипуляторов,
служащая для перемещения оборудования, расположенного вне станции.
• «Квест» - специализированный шлюзовой модуль, предназначенный
для осуществления выходов космонавтов и астронавтов в открытый космос с
возможностью предварительного проведения десатурации (вымывания азота
из крови человека). • «Гармония» - соединительный модуль, выполняющий роль
стыковочного узла и коммутатора электроэнергии для трех научных
лабораторий и стыкующихся к нему через Гермоадаптер-2 транспортных
кораблей. Содержит дополнительные системы жизнеобеспечения.
• «Коламбус» - европейский лабораторный модуль, в котором помимо
научного оборудования установлены сетевые коммутаторы (хабы),
обеспечивающие связь между компьютерным оборудованием станции.
Пристыкован к модулю «Гармония».
• «Дестини» - американский лабораторный модуль, состыкованный с
модулем «Гармония».
• «Кибо» - японский лабораторный модуль, состоящий из трех отсеков и
одного основного дистанционного манипулятора. Самый большой модуль
станции. Предназначен для проведения физических, биологических,
биотехнологических и других научных экспериментов в герметичных и
негерметичных условиях. Кроме того, благодаря особой конструкции,
позволяет проводить незапланированные эксперименты. Пристыкован к
модулю «Гармония».
• «Купол» - прозрачный обзорный купол. Место для отдыха, в котором
члены экипажа могут наблюдать за космосом и Землей, а также пульт
управления дистанционным манипулятором. Установлен на узловой модуль
«Транквилити».
• ТСП - четыре негерметичные платформы, закрепленные на фермах 3 и
4, предназначенные для размещения оборудования, необходимого для
проведения научных экспериментов в вакууме. Обеспечивают обработку и
передачу результатов экспериментов по высокоскоростным каналам на
станцию.
14. Как возникла аллея космонавтов на Байконуре? Аллея космонавтов
на Байконуре - один из самых пронзительнотрогательных мемориалов,
посвященных полетам в космос. Деревья здесь высаживаются последние 50
лет, и это не только дань признательности людям, побывавшим в космосе, но
и живой памятник тем, кто не вернулся. Перед полетом каждый член экипажа
сажает свой собственный, именной саженец.

file_name: акция Знатоки космоса.doc

классное руководство

group: Педагогика

title: Тематическая акция «Знатоки космоса»


extracted_text:
Алгоритм № 4.  Вычисление относительной плотности газа по другому
газу.
ЗАДАЧА: Вычислите плотность кислорода а) по водороду; 6) по воздуху.


extracted_text:
Алгоритм № 5.  Вычисление массовой доли вещества в растворе.
ЗАДАЧА: При выпаривании раствора массой 500 г образовалось 25 г
кристаллической соли — хлорида натрия. Вычислите массовую долю
соли в исходном растворе.


extracted_text:
Алгоритм № 6.  Вычисление массы вещества в растворе по массе
раствора и массовой доле растворенного вещества.
ЗАДАЧА: Вычислите массу гидроксида натрия, необходимого для
приготовления 400 г 20%ного раствора гидроксида натрия.


extracted_text:
Алгоритм № 7.  Расчеты по термохимическим уравнениям. Вычисление
количества теплоты по известной массе вещества.
ЗАДАЧА: По термохимическому уравнению 2Сu + O2 = 2СuO + 310
кДж вычислите количество теплоты, выделившейся в результате
окисления порции меди массой 16 г.


extracted_text:
Алгоритм № 8.  Расчеты по термохимическим уравнениям. Вычисление
массы вещества по известному количеству теплоты.
ЗАДАЧА: По термохимическому уравнению С + O2 = СO2 + 412
кДж вычислите массу сгоревшего угля, если количество теплоты,
выделившееся в результате реакции, составляет 82,4 кДж.


extracted_text:
Алгоритм № 9.  Расчеты по химическим уравнениям, если одно из реагирующих
веществ дано в избытке.
ЗАДАЧА: Смешали два раствора, один из которых содержал 33,3 г хлорида
кальция, а другой — 16,4 г фосфата натрия. Вычислите массу образовавшегося
фосфата кальция.


extracted_text:
Таблица – помощник:
 «Физические величины, используемые при решении задач»
наименование
величины
обозначение
единица
измерения
масса вещества
m
мг; г; кг
пример
формы
записи
m  (H2O) = 15
г
Ar
Mr
М
V
относительная
атомная масса
относительная
молекулярная
масса
количество
вещества
молярная   масса
(численно   равна
относительной
молекулярной
масса)
объём   вещества  (1
моль   любого   газа
при   нормальных
условиях   занимает
22,4 л)
молярный   объём
(нормальные
условия)
плотность вещества
можно найти
по формулам
m= М∙ ν
 ∙ Мρ
m=
m= N/ NA ∙ М
m= V/ Vm∙ М
mраств.   вва=
mраствора
mраствора
mраств. вва/ ω
m = V ∙ ρ
Ar  смотрим в
таблице
Менделеева
V = Vm∙ ν
V=(m/ М) ∙
V = m/ ρ
Vm= V/ ν
Vm= М/ ρ
Vm= V∙ (М/
 = ρ m/ V
безразмерная
Ar (C) = 12
безразмерная
Mr(H2O) = 18 Mr(H2O)   =   2
Ar(H) + Ar(O)
= 2 ∙ 1 + 16 =
18
 = ν m/ М
 = ν V/ Vm
 = ν N/ NA
М = m/ ν
ν(CH4)   =  1,2
моль
 ν (ню) или
n
моль
г/моль; кг/моль M(H2O)
=18г/моль
мл; л; м3
V(O2) = 10 л
Vm
л/моль; м3/моль
Vm=
л/моль
 22,4
 ρ (ро)
г/мл; г/см3; кг/м3 ρ(H2O)  =   1 г/мл
относительная
плотность
D
безразмерная
D H2 = 16
ρ
Vm
 = М/
ρгаза  =   М
Vm
Dгаза   по
Мгаза/ 2 г/моль
Dгаза   по   воздуху
Мгаза/
г/моль
 H

 ω (омега)
безразмерная
или в %
  (С)   =   0,45
ω
или 45%
 =  ω mраств.   вва
mраствора

доля
массовая
вещества
в
растворе   или   в
смеси
массовая
элемента
соединении
(веществе)
доля
в

объёмная доля газа
в смеси
массовая
доля
выхода   вещества   в
реакции

число Авогадро
частиц

число
вещества
массовая
чистого вещества

доля
 ω (омега)
безразмерная
или в %
  (С)   =   0,45
ω
или 45%
 φ (фи)
 η (эта)
безразмерная
или в %
безразмерная
или в %
  (φ H2O)   =
0,15 или 15%
 (СОη
2) = 0,25
или 25%
 = ω n Ar/
где  n  – число
атомов
элемента   в
соединении
 = φ V  раств. вва
V раствора
η
  =
mтеор.
η
  =
νтеор.
η
  =
Vтеор.
νпракт.вых
mпракт.вых
Vпракт.вых
NA
N
 ω (омега)
число   частиц
(атомов,
молекул)
атомы,
молекулы
безразмерная
или в %
NA = 6,02 ∙ 1023 NA = N/ ν
N(NaOH) = 3,01 ∙
1023
ω
2)   =
0,25 или 25%
  (СО
ωчист.вва
mчист.вва/ m


extracted_text:
Алгоритм вычисления массы (объёма) продукта реакции по известной
массе или объёму исходного вещества, содержащего примеси
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
количественный метод
1.Прочитайте текст задачи.
1.Сколько граммов оксида кальция можно
получить из 400г известняка, содержащего 20%
примесей?
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
2.Дано:
m(CаСO3) = 400 г
ω прим.= 20% (0,2)

m(CаO)=?
3.Составьте   уравнение   химической
реакции.
3.Решение:
CаСO3 = CаО + СO2
4.Массу   чистого   вещества   (как   и
объём)   можно   вычислить   двумя
способами
1 способ:
ω (чист.вещва)= 100%  ω прим.
ω (чист.вещва) = m (чист.вещества) / m (смеси)
Отсюда:
m (чист.вещва) = m (смеси) ∙ ω (чист.вещва)
2 способ:
m (примеси) = m (смеси) ∙  ω (примеси)
 m (чист.вещества) = m (смеси)  m (примеси)
5.В   уравнении   одной   чертой
подчеркните   формулы   веществ,   о
которых идёт речь в задаче.
6.Вычислите
этих веществ.
  молярные
  массы
4.Решение:
1 способ:
ω (чист.вещества) CаСO3= 100%  20% = 80% или 0,8
m (чист.вещества) CаСO3= 400г ∙ 0,8 = 320 г
2 способ:
m (примеси) = 400 г ∙  0,2 = 80 г
m (чист.вещества) CаСO3= 400 г – 80 г = 320 г
Выбирай понятный для тебя способ решения!
 5.CаСO3 = CаО
  + СO2
6.
М(CаСO3) = 40 + 12 + 16∙3 = 100 г/моль
М(СaO) = 40 + 16 = 56 г/моль 7.ν(CаСO3)= 320 г/100 г/моль = 3,2 моль

8.     3,2 моль                 Х моль
        CаСO3      =      CаО     +   СO2

9.     3,2 моль        Х моль
        CаСO3  =  CаО+ СO2
        1моль             1моль

/М
чистого
7.Массу
вещества,
полученную   в   пункте   4,   переведите
в количество   вещества   по   формуле
= mν
8.Над   подчёркнутой   формулой
известного
  укажите
величину,  полученную   в   пункте   7,
показывает   количество   взятого
реагента   по   условию   задачи,
 над
формулой вещества, массу которого
надо найти, поставим Х моль.
вещества

Под
подчёркнутыми
9.
формулами исходного
и
образующегося   веществ   укажите
количество   вещества  (число   молей)
согласно   уравнению   реакции  (это
будут   коэффициенты,   стоящие
перед   формулами   веществ   в
уравнении   реакции)     показывают
необходимые

    количества   исходного
и образующегося веществ.
10.Составить и решить пропорцию.
10.
3,2 моль    Х моль             Х = 3,2 моль ∙ 1 моль   =
3,2 моль
 1 моль      1 моль                            1 моль
ν (CаО) = 3,2 моль.
11.Вычислите   массу
реакции
m(вещества)= ν( вещества) ∙ М(вещества)
продукта
11.
m(СаО)  =3,2 моль ∙ 56 г/моль = 179,2 г

12.Запишите ответ.
12.Ответ:
m(CаО) = 179,2 г.
метод пропорций
1. Повторить действия пунктов 1 – 6
количественного метода –ν
2. По формуле  m= М ∙
коэффициент перед соответствующей
формулой   вещества   в   уравнении
реакции) найдите массу вещества
 ν (где
m= М ∙ ν
m(CаСO3) = 100 г/моль ∙ 1 моль = 100 г
m(СaO) = 56 г/моль ∙ 1 моль = 56 г
3.
 Над   подчёркнутой   формулой
известного   вещества   укажите   массу,
полученную
4
количественного   метода,
  над
формулой вещества, массу которого
надо найти, поставим Х г
пункте

в

3.
           320 г                Х г
        CаСO3  =  CаО+ СO2

4.   Под   соответствующей   формулой
записать массу, полученную в пункте
3
4.
           320 г                Х г
        CаСO3  =  CаО+ СO2
         100 г                56 г
5. Составить и решить пропорцию
5.
      320 г = Х г              Х = 320 г ∙ 56 г  = 179,2 г
      100 г     56 г                         100 г
6.Запишите ответ.
6.Ответ:
m(CаО) = 179,2 г.


extracted_text:
Характерные признаки основных компонентов
воспитания
Гражданско-патриотическое воспитание:
• воспитание
гражданина

гражданский долг, сознание, единство);

(гражданская
ответственность,
• воспитание патриотизма (понимание и восприятие украинской идеи,
содействия   перестройке   независимой   Украины,   готовность   к   защите
Родины, уважение к исторической памяти украинского народа);
• гуманитарное воспитание (доброта, толерантность, справедливость,
взаимоуважение, принципиальность);
• уважительное   отношение   к   родному   языку,   забота   об   интересах
Родины, проявление гражданских чувств и сохранение верности Родине;
гордость за ее национальные и культурные достижения; отстаивание ее
свободы   и   независимости;   уважительное   отношение   к   историческому
прошлому Родины.
Нравственное воспитание:
• отношение к идеологии и политике нашего государства; понимание
истории   и   перспективы   развития   мировой   цивилизации;   правильная
оценка   людей   и   международных   отношений;
  приоритет
общечеловеческих ценностей;
• любовь к Родине, родному краю, всем народам, которые ее населяют;
недопустимость национальной и расовой вражды;
• отношение к труду;
• отношение к общественному достоянию и материальным ценностям;
беспокойство   каждого   человека   о   сбережении   и   увеличении
общественного достояния, заботливое отношение к природе;
• отношение к другим людям; взаимопомощь; гуманное отношение и
взаимоуважение   между   людьми;   взаимное   уважение   в   семье;
беспокойство о воспитании детей;
• отношение к себе.
Умственное
воспитание:
• развитие мышления, умения объяснять суть явлений и использовать
их в практической деятельности;
• развитие и формирование исследовательских умений (наблюдение,
  прогнозирование,
  проектирование,
  обобщение,
  синтез,
анализ,
моделирование);
• любознательность, тяга к знаниям;
• умение   активно   воспринимать   мир,   пользоваться   в   практической
деятельности собственными убеждениями;
• гармоничное   единство   развития   мышления,   чувств,   воли   и
деятельности.
Трудовое воспитание и профессиональная ориентация:
• органическая потребность в труде как источнике существования;
•трудовые   умения   и   навыки   как   у   организации   учебно-
познавательной, так и производительного физического труда;
• культура труда;
• бережливое отношение к материальным и духовным ценностям;
• ориентированность на выбор профессии.
Эстетичное воспитание:
1 • эстетичные потребности в отрасли искусства;
• стремление к овладению художественными ценностями общества;
• умение видеть прекрасное в литературе, изобразительном искусстве,
музыке, природе и жизни;
• художественные   вкусы,
  ощущения   красоты   и   гармонии
произведений;
собственной;
• эстетичная требовательность к культуре поведения окружающих и
•участие в художественном творчестве;
•красота   и   благородство   человеческих   взаимоотношений   (доброта,
чуткость, внимание, беспокойство...);
•умение   видеть   красоту,   ее   результаты,   чувствовать   моральное
наслаждение и удовольствие от выполнения общественного долга.
Физическое воспитание:
•знание   сути   и   общественно-политического   значения   физкультуры   и
спорта, их влияние на всесторонний развитие личности;
•санитарно-гигиенические навыки организации труда и рационального
отдыха;
• развитие   двигательных   умений   и   навыков,
  физических
способностей,   привитие   интереса   к   отдельным   видам   физкультуры   и
спорта;
• беспокойство об укреплении здоровья, физическом развитии;
• сформированность   навыков   правильной   осанки   при   статических
положениях тела и движениях;
• морально-волевые и физические качества личности.
Экономическое воспитание:
• знания особенностей экономики на современном этапе государства
Украины, Автономной Республики Крым;
• отношение к материальным и духовным ценностям, выработанным
человечеством;
• рациональность использования человеческих ресурсов (физических,
духовных и эмоциональных сил);
• экономное использование времени, правильное его распределение.
Экологическое воспитание:
• понимание современных проблем окружающей среды и осознание их
• ответственность за состояние окружающей среды;
• потребность   в   общении   с   природой.   Сформированность   норм
поведения относительно ее сохранения;
• значение   народных   традиций   во   взаимоотношениях   человека   с
актуальности;
природой;
• участие в природоохранной деятельности.
Валеологическое воспитание:
• отношение к собственному здоровью;
• установка на здоровый способ жизни;
• личная гигиена;
•ознакомление   с   основными   принципами   и   методами   профилактики
инфекционных   заболеваний,   несчастных   случаев,   отравлений,
дорожно-транспортного травматизма;
•половое   воспитание,   ознакомленность   с   формами   профилактики
венерических   заболеваний,   СПИДа,   беременности   и   абортов
2 несовершеннолетних.
Правовое и превентивное воспитание:
 организация   работы   с   детьми,   требующими   повышенного
педагогического внимания;
 воспитание уважения к законам государства и его органам;
 привитие навыков правосознательного поведения;
 разъяснение среди учащихся Конституции Украины, Автономной
Республики Крым и других законов;
 привлечение учащихся школы в правовые секции;
 вовлечение   учащихся   из   неблагополучных   семей   в   спортивные
кружки, секции.
жизни;
Психологическое воспитание:
 формирование умения гибко реагировать на изменяющиеся условия
 овладение навыками самопознания, самосовершенствования,
самоконтроля, саморегуляции;
 формирование установки на здоровый образ жизни;
 формирование стереотипа безопасного поведения;
 формирование позитивной «Я-концепции».

Критерії  оцінки діяльності навчальних закладів щодо організації виховної роботи
(проект) www.mon.gov.ua/images/gr/.../11_10.doc
Критерії
оцінки діяльності навчальних закладів
щодо організації виховної роботи
(проект)
Для   подолання   протиріч   між   темпами   суспільного   та   індивідуального   соціально
культурного   розвитку   сучасні   навчальні   заклади   потребують   створення,   освоєння   та
впровадження виховних технологій та інновацій, спрямованих на орієнтацію особистості до
зростаючих   змін   у   суспільстві,   готовності   до   майбутнього   життя   шляхом   самореалізації,
саморозвитку її здібностей, творчості та соціалізації в цілому. Нині духовноморальний стан
суспільства   вимагає   розробки   принципово   нових   підходів   до   виховання   підростаючого
покоління і критеріїв оцінки організації і змісту виховної діяльності.
Навчальний заклад – це складна соціальнопедагогічна система, що виконує замовлення
суспільства – формувати інтелектуальну, творчу особистість, здатну жити і творити в умовах,
що  постійно   видозмінюються   і   розвиваються,   забезпечуючи   прогрес   культурного  розвитку
країни.
Для   того,   щоб   прогнозувати   свою   діяльність,   успішно   здійснювати   організацію   та
управління виховним процесом, необхідно аналізувати тенденції, процеси, що відбуваються у
суспільному житті країни, досконало знати внутрішні потенційні можливості і ресурси свого
навчального   закладу,   опиратися   на   оптимальний   об’єм   і   зміст   регіонального   компоненту,
використовуючи   найбільш   раціональне   й   оптимальне   для   даного   закладу   та   мати   чіткі
механізми здійснення контролю і моніторингу.
Успішним може бути той заклад, в якому створено цілеспрямовану виховну систему
роботи, що опирається на сучасні запити держави та в якому задіяні всі суб’єкти виховного
процесу, готові до практичної реалізації цієї системи.
Одним   з   найважливіших   показників   ефективності   управління   в   навчальному   закладі
(загальноосвітньому, позашкільному, професійнотехнічному, вищому) на сучасному етапі є
3 результативність   національного   виховання  учнівської   та   студентської   молоді,   його
системний характер, втілення в життя ідей, поглядів, переконань, ідеалів, традицій, звичаїв
українського народу, форм соціальної практики, спрямованої на організацію життєдіяльності
підростаючих   поколінь   відповідно   до   природноісторичного   розвитку   матеріальної   та
духовної культури нації.
Критерії оцінки результативності виховної діяльності навчального закладу
1. Забезпечення функціонування системи виховної діяльності закладу.
2. Управління виховною діяльністю навчального закладу.
3. Результати виховних досягнень учнів, вихованців, студентів.
Показники першого критерію
1. Чітке усвідомлення моделі сформованої особистості як мети виховання.
2. Забезпечення   умов   реалізації
  соціального
конкурентоспроможної життєвотворчої особистості.
замовлення   для   розвитку
3. Комплексність у процесі прогнозування системи виховання учнівської та студентської
молоді.
4. Пріоритетні напрями системи національного виховання.
5. Орієнтація   на   загальнолюдські,   національні   цінності   в   процесі   здійснення   виховних
заходів.
6. Функціонування   учнівського   та   студентського   самоврядування   на   демократичній
7.
основі співуправління різних поколінь.
Індивідуалізація виховного процесу відповідно до формули «від саморозвитку – до
самовиховання».
8. Висока   фахова   та   методична   підготовка   вчителів   і   викладачів,   їх   готовність   до
здійснення виховного процесу тощо.
9. Задоволеність батьків результатами навчання і виховання своєї дитини, її становищем
у колективі.
Показники другого критерію
1. Визначення   цілей   і   завдань   виховання   з   урахуванням   вимог   суспільства,   умов
навчального   закладу,   вікових   та   індивідуальних   особливостей   учнів,   вихованців,
студентів.
2. Наявність чіткого багатопланового координаційного центру, що забезпечує реалізацію
виховних завдань закладу.
3. Забезпечення   комплексного   планування   з   урахуванням   індивідуальних   інтересів,
запитів,   схильностей,   здібностей,   талантів,   професійної   спрямованості   учнів   та
студентів (план виховної роботи закладу).
4. Оперативне   інформування   про   використання   форм   організації,   що   проводяться   в
навчальному закладі, та їх результативність.
5. Прилучення   до   управління   виховним   процесом   закладу   представників   батьківської
6. Регулярний контроль і аналіз результатів виховного процесу тощо.
7. Зовнішній   вигляд   закладу,   кабінетів,   інших   приміщень,   їх   санітарний   стан   та
громадськості.
збереження майна.
8. Наявність ефективних форм і методів організації духовноморального виховання учнів
і студентів.
9. Задоволеність   педагогів   змістом,   організацією   й   умовами   трудової   діяльності,
взаємовідносинами в навчальному середовищі.
4 10. Комфортність,   захищеність   учня   (студента),   його   ставлення   до   основних   аспектів
життєдіяльності в навчальному закладі.
Показники третього критерію
1. Сформованість ставлення учнів і студентів до Батьківщини, суспільства, сім’ї, себе,
людей, природи, мистецтва, праці.
2. Культура поведінки учнів та студентів.
3. Зовнішній вигляд та охайність вихованців.
4. Громадська активність учнівської та студентської молоді.
5. Стиль стосунків між вихованцями в навчальному закладі, класі, групі, гуртку.
6. Ставлення учнів до навчання в залежності від рівня їх здібностей.
7. Рівень сформованості в учнів, вихованців, студентів навичок морального етикету.
8. Рівень духовноморального виховання випускників навчального закладу.
9. Уміння і прагнення до пізнання, прояву й реалізації своїх здібностей.
10. Креативність вихованця, наявність високих досягнень в одному чи декількох видах
діяльності.
11. Вибір моральних форм і способів самореалізації і самоствердження.
12. Наявність позитивної самооцінки, впевненості в своїх силах і можливостях.
13. Сформованість   цілісного   світоглядного   мислення   вихованців   (світопізнання,
світобачення, світовідчуття).
В процесі аналізу й оцінки виховної діяльності навчального закладу за показниками трьох
критеріїв   застосовуємо   таку   методику:   з   кожного   показника   виводиться   оцінка   в   балах
відповідно   до  відсотків,   що  відображає   рівень   реалізації   на   практиці   закладених   у   ньому
вимог. Таких рівнів три: високий – забезпечується реалізацією більшості вимог, закладених в
кожному з показників, на 90100% (80100 балів); середній – забезпечується реалізація вимог
на 7080% (6080 балів); достатній – здійснюється часткова реалізація вимог на 5060% (40
60 балів).
Критерії виховної діяльності педагогаорганізатора,
класного керівника, куратора групи, керівника творчого об’єднання
позашкільного навчального закладу
 Доцільність   вибору   форм,   методів   і   засобів   організації   виховної   роботи   (за
спрямованістю);
 Продуктивність   (за   результатом,   рівнем   знань,   вихованістю   учнів,   вихованців,
студентів);
 Оптимальність сучасних засобів і прийомів виховної діяльності;
 Творчість (за змістом діяльності).
Показники:
1.
  Уміння поставити найближчі педагогічні завдання і перспективи в роботі з кожним
вихованцем та колективом в цілому.
2. Створення атмосфери взаємної доброзичливості, взаємоповаги, взаємодопомоги.
3. Врахування і використання виховної ролі сім’ї у формуванні особистості.
4. Вміння вести психологопедагогічні спостереження і використовувати інформацію про
особисті якості учнів (студентів).
5 Інтерес до суспільного життя країни, знання правових норм.
5. Організація спільної діяльності, спрямованої на колективні творчі справи.
6. Толерантне ставлення до вихованців, об’єктивна оцінка їх вчинків.
7.
10. Загальна етична культура.
11. Естетична культура і розвиток художньої творчості учнівської та студентської молоді.
12. Рівень педагогічної майстерності.
Характеристика рівнів виховної діяльності педагогаорганізатора, класного керівника,
куратора групи та керівника творчого об’єднання позашкільного навчального закладу
Творчий   рівень  (910   балів)   синтезує   показники,   що   характеризують   здібності,
мотиви,   знання   і   вміння   особистості,   що   чітко   вирізняється   новизною,   оригінальністю,
унікальністю. Такий  стан притаманний переважно  обдарованим особистостям і забезпечує
творчий результат будьякої діяльності без особливих зусиль.
Цьому   рівню   властиві:   креативність,   образне   (творче)   мислення,   відкритість   до
інновацій,   пошук   або   творення   нових   ідей,   нестандартні   підходи   в   розробці   проблем,
чутливість   до   ключових   найперспективніших   ліній   пошуку.   Мотивація   до   діяльності
зумовлена переважно внутрішньою потребою до творчої самореалізації.
Високий   рівень  (78   балів)   характеризується   досконалим   володінням   знаннями,
вміннями,   навичками   у   сфері   творчої   діяльності,   здатністю   до   осмислення   нових   ідей,
самостійністю   в   проектуванні   педагогічних   систем   на   інноваційному   рівні,   проявами
активності   та   стимулюванням   до   творчої   діяльності   інших;   здатністю   до   систематизації   і
узагальнення   вітчизняного   та   світового   професійного   досвіду   й   успішного   програмування
його творчого використання. Провідним мотивом діяльності виступає потреба в професійній
досконалості.
Середній рівень (46 бали) відрізняється наявністю окремих знань, умінь і навичок, що
характеризують   творчість   педагога;   періодичними   проявами   активності   в   організації
професійної   діяльності;   вивченні   вітчизняного   та   світового   педагогічного   досвіду,   який
використовується ситуативно з причин повільної адаптації до змін, пов’язаних із творчими
нововведеннями. Мотив діяльності – професійний.
Достатній рівень  (13 бали) характерний для педагогів, схильних до засвоєння знань,
пов’язаних з педагогічною творчістю, які цікавляться відповідною інформацією у цій сфері,
проявляють інтерес до інноваційної діяльності, однак через відсутність практичних умінь і
навичок творчого осмислення та реалізації ідеї досягнення вітчизняного та світового досвіду
можуть впроваджувати лише в співпраці з іншими педагогаминаставниками.
Як   творчий   компонент   виокремлюється  інноваційний  підхід  до   організації   виховного
процесу. При цьому варто враховувати чинники, що впливають на впровадження досягнень
педагогічної науки, ідей, досвіду як основи поліпшення роботи закладу.
Критерії, що узагальнюють результативність виховання в навчальних закладах,
які здійснюють інноваційний підхід до виховного процесу (творчий рівень – 100 балів)
1. Чітка скоординованість і мотиваційність роботи закладу: відповідність змісту роботи
соціальному замовленню; скоординованість виховних зусиль параметрально до змісту
виховного   процесу;   наявність   альтернатив   та   оптимального   вибору   у   творчій
діяльності.
2.   Інтегрування   виховних   компонентів,   що   виокремлюються   як   чинники   впливу   на
підструктури особистості: природну, соціальну, духовну.
3.   Реалізація   виховання   як   цілісної   педагогічної   системи,   що   грунтується   на
загальнолюдських, національних, регіональних, етнічних цінностях.
6 4.   Загальна   психологічна   комфортність   у   загальноосвітньому   закладі,   соціальна
захищеність дитини та педагога, позитивна емоційна насиченість життя колективу.
Дотримання правил і принципів здорового способу життя.
5. Високий рівень творчої самореалізації педагогів і учнів: діяльність за принципом –
творчий   педагог   виховує   творчого   учня,   вибір   гуманістичної   активної   життєвої
стратегії, розвинута самосвідомість, здатність до саморозвитку.
6.   Сформованість   гармонійної   гуманістичної   «Яконцепції»   в   процесі   творчого
самовдосконалення   на   позиції   «сам   собі   учитель»,   «сам   собі   лікар»,   «сам   собі
психолог», «сам собі господар» тощо.
7. Наявність засобів, що формують потребу до творчої самореалізації.
8. Високий рівень духовного розвитку, творчого потенціалу учнів та вчителя.
9. Професійна компетентність та інноваційний підхід до діяльності закладу.
10. Високий рівень культури – інтелектуальної, моральної, духовної.
та інформаційнометодичних матеріалів, необхідних для проведення оцінки
Перелік наявної документації
діяльності навчального закладу щодо організації виховної роботи
1. Управління виховним процесом навчального закладу:
інструктивнонормативні документи і матеріали з проблем виховної роботи;

 методична, довідкова література, інформаційні матеріали з проблем виховання;

 матеріали інформаційнорекламної служби навчального закладу.
 матеріали педагогічних, вчених рад та виробничих нарад;
2. Робота з учнівським або студентським колективом:


план виховної роботи
план   та   матеріали   роботи   органів   учнівського   та   студентського
самоврядування;
 матеріали про роботу учнівських та студентських громадських організацій;
 щоденний план роботи заступника директора (ректора) з виховної роботи;

картотека передового педагогічного досвіду з питань виховної діяльності.
3.   Діяльність   класного   керівника,   куратора,   керівника   творчого   об’єднання   та
працівників соціальнопедагогічної служби закладу:


план   роботи   психологопедагогічної   служби,   методичних   об’єднань,   класних
керівників, кураторів, вихователів;
орієнтовну   програму   діяльності   класного   керівника,   куратора,   вихователя,
керівника творчого об’єднання;
психологопедагогічна карта вивчення особистості учня, (студента);

 матеріали   передового   педагогічного   досвіду   класного   керівника,   куратора,
вихователя, керівника творчого об’єднання;
 матеріали про роботу керівників гуртків, творчих та наукових об’єднань учнів
та студентів;
4. Робота з батьківською громадськістю:
навчальнотематичний план та програму батьківського всеобучу;

 журнал педагогічного всеобучу батьків;

список рекомендованої літератури для батьків з проблем виховання учнівської
та студентської молоді;
пам’ятки   та   поради   батькам,   розроблені   лікарями,   психологами,   юристами,
педагогами;

7  матеріали   передового   педагогічного   досвіду   з   проблем   родинносімейного
виховання;
 матеріали періодики з проблем сімейного виховання.
Критерії оцінювання ефективності виховного процесу
http://www.horting.org.ua/node/1424
Класний керівник у школі
Класні  керівники  — педагоги,  які постійно спілкуються з учнями, закріпленими  за ними,
різнобічно   впливають   на   них   і   водночас   працюють   за   предметною   системою.   Тобто,   крім
викладання   певного   предмета   він   дбає   про   об'єднання   зусиль   учителів,   які   працюють   у
певному класі, координацію їхніх вимог для поліпшення результатів виховної та навчальної
роботи з учнями класу.
У XIX ст. цими питаннями займалися звільнені від уроків наглядачі, класні дами, вихователі.
Після 1917 р. їх посади були скасовані (подекуди залишилися на громадських засадах), у 1935
р.  поновлені   як  додаткові   до  основної   учительської   посади.  У  сучасній   школі  звільнення
класного керівника від учительської роботи не передбачене, оскільки на уроках педагог має
змогу вивчати дітей. Проте часто класні керівники вважають, що їхні функції обмежуються
лише організаційнопедагогічними справами.
У своїй діяльності класний керівник тісно пов'язаний з іншими шкільними працівниками. Із
заступником директора школи з виховної роботи він планує свою діяльність, бере участь у
підготовці й проведенні шкільних свят, урочистих подій, інших заходів. З учителем праці,
викладачем організації виробництва з'ясовує питання профорієнтаційної виховної роботи; з
бібліотекарем — проблеми забезпечення класу підручниками, стан читання учнями художньої
літератури; з учителем фізичного виховання — участь у підготовці і проведенні спартакіад та
ін.   Тому   класними   керівниками   призначають   найдосвідченіших   учителіввихователів.
Діяльність класного керівника урізноманітнює, пожвавлює виховну роботу в класі, особливо в
колективі старшокласників, спрямовує її на диференціацію та індивідуалізацію виховання, на
ширший і глибший вияв здібностей та уподобань школярів.
Функції класного керівника
Завдання   і   зміст   виховання   всебічно   розвиненої   особистості   визначають   функції   класного
керівника:
—   забезпечувати   оптимальні   умови   для   всебічного   гармонійного   розвитку   вихованців,   їх
самореалізації;
—   у   співдружності   з   батьками,   вчителями,   дитячими   громадськими   організаціями
здійснювати всебічне виховання школярів у процесі навчальновиховної роботи в школі та за її
межами;
—   систематично   аналізувати   індивідуальні   анатомофізіологічні   і   соціальнопсихологічні
особливості   розвитку   учнів   класу;   давати   рекомендації   іншим   учителям,   батькам   щодо
необхідності враховувати індивідуальні та вікові особливості розвитку кожного вихованця;
8 — здійснювати організацію і виховання первинного учнівського колективу, всебічно вивчати
динаміку його розвитку, координувати діяльність учителів, які працюють у класі;
—   організовувати   виховні   та   організаційні   заходи   для   створення   оптимальних   умов,   які
сприяли б зміцненню та збереженню здоров'я учнів;
—   здійснювати   організаційновиховну   роботу   з   учнями,   батьками   та   учителями   для
формування   в   школярів   старанності,   дисциплінованості   у   процесі   навчальної   діяльності   з
урахуванням їх індивідуальних можливостей;
—  організовувати   позакласну  виховну   роботу  з  учнями,   сприяти  залученню  їх  до  роботи
позашкільних дитячих виховних закладів, дитячих громадських організацій;
— здійснювати цілеспрямовану організаційнопедагогічну роботу з батьками, забезпечувати
системність у формуванні їх психологопедагогічної культури;
—   домагатись   єдності  вимог   до  вихованців   з  боку  школи   й   сім'ї,   підтримувати   зв'язок  з
вихователями   груп   подовженого   дня,   керівниками   гуртків,   студій,   спортивних   секцій,
дитячими громадськими організаціями;
— вести відповідну документацію, подавати керівництву школи відомості про успішність,
розвиток і вихованість учнів; стежити за веденням учнями щоденників.
Конкретні   обов'язки   класного   керівника   зазначені   у   Статуті   середньої   загальноосвітньої
школи.   Класний   керівник   має   право   відвідувати   уроки   всіх   учителів   у   своєму   класі,
запрошувати до школи батьків або опікунів учнів класу, подавати клопотання до дирекції про
заохочення або застосування стягнення до учнів.
Напрями і форми роботи класного керівника
Діяльність   справжнього   класного   керівника   сповнена   педагогічною   творчістю   і   не
обмежується   певними   рамками.   Форми   роботи   можуть   бути   різними   —   індивідуальною,
груповою   і   фронтальною.   Вибір   конкретної   форми   зумовлюється   різними   чинниками:
завданням   виховання,
  індивідуальними
особливостями школярів, об'єктивними обставинами, конкретними педагогічними ситуаціями
та ін.
  рівнем   розвитку   первинного   колективу,
За критерієм використання джерел і засобів виховного впливу на особистість школярів форми
роботи поділяють на: словесні (збори, доповіді, бесіди, диспути, конференції, зустрічі та ін.);
практичні   (походи,   екскурсії,   спартакіади,   олімпіади,   конкурси   тощо);   наочні   (діяльність
шкільних музеїв, виставок, тематичні стенди та ін.). Усі вони взаємопов'язані, доповнюють і
збагачують одна одну. Є види роботи, в яких одночасно використовують словесні, практичні,
наочні форми. Наприклад, колективні творчі справи (КТС).
Робота класного керівника з вивчення учнів
Основним обов'язком класного керівника є вивчення учнів і координація на цій основі роботи
вчителів, які працюють з ними. Процес вивчення учнів має відбуватися з дотриманням певних
правил:
9 —   вивчення   потрібно   спрямовувати   на   виявлення   особливостей   фізичного,   психічного   і
соціального розвитку конкретного вихованця;
— дослідження процесів розвитку школярів має тривати впродовж усіх років навчання;
—   виявляти   потрібно   не   лише   наявний   рівень   розвитку   конкретної   особистості,   але   й
прогнозувати його з урахуванням «зони найближчого розвитку»;
—   вивчення   особистості   школярів   та   їх   колективів   потрібно   спрямовувати   на   вирішення
конкретних педагогічних завдань;
— вихователь у процесі вивчення учнів має бути сповнений педагогічного оптимізму щодо їх
розвитку і соціальнопсихологічного зростання;
—   вивчення   учнів   має   охоплювати   всі   аспекти   їх   фізичного,   психічного   і   соціального
розвитку;
— застосування методів і методик вивчення учнів і шкільних колективів  має відповідати
віковим можливостям дітей;
—   дослідження   соціальнопсихічного   розвитку   слід   здійснювати   в   природних   умовах
навчальновиховного процесу;
— дослідженням повинні бути охоплені усі учні, таке вивчення має стати систематичним;
— вивчення учнів поєднують з виховним впливом на них;
— вивчаючи учнів, слід акцентувати увагу на позитивних, а не негативних рисах характеру та
поведінки.
Методи вивчення учнів та учнівських колективів поділяють залежно від:
а)   характеру   участі   школярів   у   них:   пасивні   (спостереження,   кількісний   і   якісний   аналіз
результатів   діяльності)   та   активні   (анкетування,   тестування,   соціометричні   вимірювання,
проективні);
б)   часу   проведення:   одномоментні   (анкетування,   тестування   та   ін.)   та   тривалі
( цілеспрямоване спостереження, біографічний метод тощо);
в) місця проведення: шкільні (класні та позакласні) й лабораторні;
г)   їх   сутності:   неекспериментальні   (спостереження,   анкетування,   бесіди,   аналіз   продуктів
діяльності),   діагностичні   (тести,   ранжування),   експериментальні   (природні   експерименти,
лабораторні експерименти) та формуючі методи.
У практичній діяльності вивчення учнів здійснюють за орієнтовними програмами.
Програма вивчення і структура характеристики учнів
10 1.   Демографічні   відомості:   прізвище,   ім'я   та   по   батькові;   день,   місяць,   рік   народження;
прізвище,   ім'я,   по   батькові   матері   та   батька,   їх   професія,   місце   роботи,   займана   посада,
домашня адреса, телефон.
2. Умови розвитку і виховання в сім'ї: склад сім'ї, матеріальнопобутові умови, вплив батьків
на виховання дитини, їх психологопедагогічна культура, ставлення до школи.
3.   Рівень   фізичного   розвитку:   стан   здоров'я,   володіння   санітарногігієнічними   навичками,
спортивні інтереси, потреби.
4. Моральні якості: загальний рівень морального розвитку; знання моральноетичних норм і
правил; рівень сформованості вмінь і навичок у моральній поведінці, співвідношення їх із
загальнолюдськими  і  національними  моральнодуховними  цінностями;  соціальноморальний
статус у колективі;  рівень і особливості  спілкування з молодшими  дітьми,  ровесниками  і
старшими;   рівень   сформованості   почуттів   патріотизму   та   національної   гідності;   рівень
правової   й   екологічної   культури,   здатність   до   самооцінки;   особливості   вияву
дисциплінованості,   відповідальності,   совісті,   соціальної   зрілості   й   активності,   милосердя,
гуманізму.
5.   Розумовий   розвиток:   загальний   розумовий   розвиток,   рівень   інтелекту,   потенціальні
розумові   можливості,   інтереси,   схильності;   ставлення   до   навчальної   діяльності;
сформованість   мотивів   навчання;   рівень   володіння   методами   і   прийомами   самостійної
пізнавальної діяльності; успішність, відповідність її розумовим можливостям.
6.   Трудове   виховання:   ставлення   до   праці,   її   різних   видів,   мотиви   трудової   діяльності;
наявність   умінь   і   навичок   в   різних   видах   праці;   соціальні   інтереси   щодо   праці;   загальна
культура   різних   видів   праці   (фізичної,   розумової);   інтереси   і   схильності   до   певних   видів
професійної діяльності, рівень і стійкість професійної орієнтації.
7. Естетична вихованість: сформованість естетичних почуттів та вмінь, інтереси і схильності в
різних видах мистецтва; здатність творити прекрасне в повсякденній діяльності.
8. Психічний розвиток: потреби і рівень сформованості уваги, культури мовлення, відчуттів,
сприймання,   пам'яті,   мислення,   уваги,   почуттів,   волі;   особливості   характеру;   здібності;
темперамент.
9. Особливості  впливу біологічного і соціального чинників  на розвиток особистості учня.
Особливі випадки впливу на вихованця, його наслідки.
10.   Загальні   психологопедагогічні   висновки:   позитивні   якості   особистості   з   погляду   на
всебічний   гармонійний   її   розвиток;   недоліки   і   складнощі   у   соціальнопсихологічному
становленні вихованця, їх причини і засоби подолання; рекомендації щодо індивідуального
підходу і виховних заходів впливу.
Систематизація результатів вивчення особистості учнів
Процес вивчення учнів є складним і відповідальним. Його результати мають бути основою при
плануванні   та   проведенні   виховної   роботи   з   ними,   а   також   її   координації   з   учителями,
батьками та іншими вихователями. З цією метою класний керівник ретельно і систематично
має фіксувати результати вивчення особистості учнів і класних колективів. Це — своєрідний
банк   відомостей   про   рівень   й   особливості   фізичного,   психічного   і   соціального   розвитку
11 кожного   учня.   До   нього   повинні   мати   доступ   усі,   хто   займається   навчальновиховною
роботою з конкретними учнями.
Фіксування результатів вивчення учнів можна здійснювати двома способами: 1) у загальному
зошиті на кожного учня відводять 2—3 сторінки і періодично фіксують дані про психічний і
соціальний   розвиток;   2)   використовуючи   «Особисту   картку   учня»,   яка   дає   змогу
дотримуватися вимог програми, спостерігати за динамікою розвитку особистості.
Програма вивчення і структура характеристики класного колективу
1. Склад класу: вік учнів; рівень їх розвитку; працездатність та успішність.
2. Рівень розвитку колективу: етап розвитку дитячого колективу; характерні ознаки розвитку;
особливості   діяльності   активу   класу,   його   роль   у   формуванні   та   зміцненні   колективу;
діяльність органів самоврядування; стан взаємин між активом, органами самоврядування та
учнями між собою; лідери в колективі; їх вплив на діяльність інших учнів; напрямки і форми
зв'язку класного колективу із загальношкільним.
3.   Рівень   моральнодуховного   розвитку   колективу:   рівень   сприйняття   загальнолюдських
цінностей; особливості вияву почуттів; рівень захищеності особистості; сформованість вмінь і
навичок у моральній поведінці.
4. Рівень фізичного розвитку колективу: загальний стан здоров'я учнів; ставлення до фізичної
культури і спорту; потреби у фізичному розвитку.
5.   Рівень   трудового   виховання:   ставлення   учнів   до  праці   (громадської   діяльності);   рівень
сформованості соціальнопсихологічної готовності до праці; сформованість умінь і навичок у
сфері трудової діяльності; профорієнтація учнів.
6.   Рівень   естетичного   виховання:   сформованість   почуття   прекрасного;   інтереси   учнів   до
певних видів мистецтва; їх потреби щодо естетичного розвитку.
7. Шляхи  та засоби подальшого  формування класного колективу:  створення сприятливих
умов для розвитку особистості в колективі; подолання чинників, що заважають цьому.
Класний   колектив   не   є   чимось   застиглим   і   незмінним,   він   постійно   розвивається.   Тому
дослідження змін в ньому має практичне значення для виховної роботи, прогнозування її
змісту, добору методів виховного впливу. Відомості про колектив, отримані за допомогою
одного   методу,   потребують   перевірки   іншими   для   отримання   достовірної   та   об'єктивної
інформації.
Критерії оцінювання ефективності виховного процесу
Ефективність   виховання   —   співвідношення   між   метою   виховання   і   результатами,
досягнутими у процесі формування особистості, соціальних груп.
Для оцінювання результатів виховного процесу необхідно мати чітке уявлення про визначення
рівнів вихованості учнів, їхньої свідомості, поведінки; вміти бачити зміни в її поведінці у
результаті виховних впливів; обирати найефективніші форми і методи виховання. Без цього
неможливо об'єктивно оцінити ефективність та якість виховної роботи, її впливу на колектив,
кожного учня зокрема.
12 Складність процесу виховання зумовлена тим, що результати його не завжди помітні відразу.
Тільки   з   часом   можна   судити   про   результативність   виховного   впливу   педагога,   що
виявляється у вихованості дітей.
Вихованість   —   комплексна   характеристика   особистості,   враховує   наявність   і   рівень
сформованості в неї суспільно значущих якостей.
Серцевина вихованості — моральні якості (рівень набутого морального досвіду, моральної
зрілості).
Результати   процесу   виховання   різні,   оскільки   залежать   від   індивідуальних   особливостей
вихованців,   їх   ставлення   до   навколишнього   світу,   виховних   впливів,   однолітків,   батьків,
педагогів.
Критерієм вихованості кожної особистості є не лише знання законів, правил, норм поведінки,
а   конкретні   дії   відповідно   до   визнаних   норм   і   правил.   Такі   критерії   не   можуть   бути
універсальними, бо в кожному конкретному соціальному середовищі є свої норми і правила, а
отже, і показники вихованості людини. При цьому слід враховувати вік, рівень соціального
досвіду людини тощо.
Критерії вихованості — ознаки, за допомогою яких роблять висновок про рівень вихованості
людини, оцінюють результати виховного впливу.
Рівень вихованості наближено характеризують словами: високий, середній, низький.
Рівень   вихованості   —   ступінь   сформованості   в   учня   відповідно   до   вікових   можливостей
найважливіших якостей особистості, які є показниками вихованості.
Високий рівень певної якості особистості характеризується наявністю всіх ознак, властивих
цьому показнику. Середній — наявністю половини чи більше ознак відповідного критерію.
Низьким вважають такий, коли є менше половини ознак від загальної кількості чи коли їх
немає взагалі.
Критерії   визначення   ефективності   виховного   впливу   шкільного   колективу   об'єднують   у
групи:
1. Критерії оцінювання організаційної структури і складових шкільного колективу:
— відповідність структури колективу соціальній моделі суспільства;
— чіткість розподілу функцій між внутріколективними об'єднаннями і органами управління;
— взаємозв'язок між внутріколективними об'єднаннями (органами шкільного управління);
—   здійснення   управління   діяльністю   шкільного   колективу   як   єдиного   процесу   на   основі
співуправління педагогів, учнів, батьків, громадськості.
Рівні сформованості шкільного колективу визначають на основі стадій його розвитку.
Високий   рівень.   Відповідає   третій   стадії   розвитку   колективу,   коли   він   повністю   виконує
виховні   функції,   характеризується   соціальноціннісними   мотивами,   демократичною
спрямованістю. Члени  колективу відрізняються  високим  рівнем активності, ініціативності,
самостійності в процесі різнопланової діяльності, моральної сформованості.
13 Середній   рівень.   Відповідає   другій   стадії   розвитку   колективу,   характеризується   появою
активу, який бере на себе частину повноважень керівника колективу, ситуативними виявами
демократичного   співжиття.   Члени   колективу   виявляють   середній   рівень   активності,
ініціативності, самостійності в процесі організації діяльності шкільного колективу, моральної
вихованості.
Низький   рівень.   Відповідає   першій   стадії   розвитку   колективу,   характеризується
індивідуалістичною  спрямованістю   членів  колективу,  якого  фактично   ще  немає.  Керівник
змушений   брати   на   себе   роль   своєрідного   «диктатора».   Активність,   ініціативність,
самостійність виявляються дуже рідко, відчутний низький рівень моральної вихованості.
2. Критерії оцінювання змісту виховної діяльності учнів, колективу, рівня його впливу на
особистість учня:
— відповідність між змістом виховання та вимогами суспільства;
— єдність необхідних напрямів виховання з моральною їх сутністю;
— комплексність у процесі здійснення всіх напрямів виховного впливу;
— індивідуалізація виховання.
3. Критерії визначення характеру внутріколективних відносин:
— соціальна спрямованість внутріколективних стосунків;
— наявність стосунків взаємовідповідальності, взаємозалежності;
—   погодженість   ділових   і   особистих   стосунків   між   учнями   різного   віку   у   процесі
різнопланової діяльності шкільного колективу;
— наявність моральності в процесі спілкування;
— уміння узгоджувати колективні та власні інтереси.
4. Критерії незалежного оцінювання особистості членами колективу:
—   соціальна   спрямованість:   суспільна   активність,   громадський   обов'язок,   ідеали,   ціннісні
орієнтації тощо;
— ставлення до трудової діяльності: відповідальність за доручену справу, творчий підхід,
ініціативність у роботі, підвищення професійних знань тощо;
—   організаторська   діяльність:   ділові   якості   (цілеспрямованість,
  працьовитість,
дисциплінованість, ініціативність), організаторські вміння чітко визначити мету і поставити
завдання перед колективом і окремими його учасниками, розставити людей і організувати
роботу   трудового   колективу,   уміння   налагодити   контроль   і   стимулювання   діяльності,
оперативно розв'язати і об'єктивно оцінити результати роботи колективу;
14 — взаємини з товаришами по трудовому колективу: відносини з учнями навчального закладу,
підлеглими; доброзичливість, повага, гуманність у стосунках з людьми.
15

file_name: все  критерии оценкт восп раб.doc

intro:
Характерные признаки основных компонентов воспитания учащихся  в СОШ

В процессе воспитательной работы мы выделили характерные признаки основных компонентов воспитания учащихся  в СОШ:
Гражданско-патриотическое воспитание:
•	воспитание гражданина (гражданская ответственность, гражданский долг, сознание, единство);
•	воспитание патриотизма (понимание и восприятие украинской идеи, содействия перестройке независимой Украины, готовность к защите Родины, уважение к исторической памяти украинского народа);
•	гуманитарное воспитание (доброта, толерантность, справедливость, взаимоуважение, принципиальность);
•	уважительное отношение к родному языку, забота об интересах Родины, проявление гражданских чувств и сохранение верности Родине; гордость за ее национальные и культурные достижения; отстаивание ее свободы и независимости; уважительное отношение к историческому прошлому Родины.
Нравственное воспитание:
•	отношение к идеологии и политике нашего государства; понимание истории и перспективы развития мировой цивилизации; правильная оценка людей и международных отношений; приоритет общечеловеческих ценностей;
•	любовь к Родине, родному краю, всем народам, которые ее населяют; недопустимость национальной и расовой вражды;
•	отношение к труду;
•	отношение к общественному достоянию и материальным ценностям; беспокойство каждого человека о сбережении и увеличении общественного достояния, заботливое отношение к природе;
•	отношение к другим людям; взаимопомощь; гуманное отношение и взаимоуважение между людьми; взаимное уважение в семье; беспокойство о воспитании детей;
•	отношение к себе.
Умственное воспитание:
•	развитие мышления, умения объяснять суть явлений и использовать их в практической деятельности;
•	развитие и формирование исследовательских умений (наблюдение, анализ, синтез, обобщение, проектирование, прогнозирование, моделирование);
•	любознательность, тяга к знаниям;
•	умение активно воспринимать мир, пользоваться в практической деятельности собственными убеждениями;
•	гармоничное единство развития мышления, чувств, воли и деятельности.


extracted_text:
Урокисследование по окружающему миру в 3 классе.
Учителя начальных классов Карасёвой Е.К.
Тема: Полезные ископаемые.
УМК «Школа России». Плешаков А.А. Окружающий мир. 3 класс.
Цели:
 1. Сформировать понятие «полезные ископаемые»; познакомить с  группами    полезных
ископаемых и их представителями; со свойствами полезных ископаемых; их применением
и способом добычи; месторождениями полезных ископаемых.
 2. Воспитывать бережное отношение к природным богатствам.
 3. Развивать мышление, наблюдательность, умение обобщать материал,   делать выводы,
выделять главное, излагать мысли логически верно.
Оборудование: Образцы полезных ископаемых, учебники, тетради, тесты, инструкция,
листы с заданиями,
Применяемые технологии: проблемное обучение,  и игровая технологии.
     Ход урока:
1. Организационный момент.
 Я всем желаю вам, чтобы доброе и солнечное настроение сопровождало вас в течение
всего урока.
 Сегодня мы проводим урок по изучению полезных ископаемых .Я жду от вас интересных
идей, активности, надеюсь на сотрудничество.
2. Постановка проблемы на  уроке:
 Изучая полезные ископаемые, мы должны будем ответить на проблемный вопрос.
Проблема:                              «Для чего добывают  полезные ископаемые?»
Предметы исследования:      полезные ископаемые.
Предположения:                   Для отопления. Делать кирпичи
3. Знакомство с новым материалом.
 Итак, переходим к теме урока. На этом уроке вы узнаете, что мы называем полезными
ископаемыми, какими они бывают, узнаете их основные свойства, месторождения полезных
ископаемых и для чего их добывают, какие полезные ископаемые добывают в нашей
местности.
    1) Фронтальная беседа:
     А сейчас ответьте на вопрос: из чего строят дома, школы, заводы?
     А из чего делают автомобили, самолёты?
     Правильно. Для того, чтобы построить дом, нужно много песка, цемента,
известняка; чтобы сделать машины, станки, необходимы чугун, сталь, медь, алюминий. Но
вот построили автомобили, самолёты, только ведь сами они не поедут и не полетят. Что
ещё нужно для них? (Ответы детей)
. Поэтому нефть, уголь, торф, песок и другие, необходимые для людей вещества,
которые добывают из недр земли или с её поверхности, называют ископаемыми.
    А почему они полезные? (Ответы детей)
   2) Работа по учебнику и тетради.
    Молодцы! А сейчас откройте учебники на с. 48, найдите определение полезных
ископаемых и запишите его в тетрадь на с.25.
    3) Беседа.
   Все полезные ископаемые делятся на три группы: горючие, рудные (металлические) и
нерудные (строительные). Мы будем знакомиться с полезными ископаемыми и делить их на
группы.  Знаете ли вы, какие полезные ископаемые используют в качестве топлива?
     К горючим ископаемым относятся уголь, торф, нефть, природный газ. Всё это
разные виды ископаемого топлива.
      А какое значение имеет топливо?

      Молодцы.
      Как вы думаете, почему они называются строительными?
      Назовите полезные ископаемые, относящиеся к этой группе ( песок, глина, известняк,
торф, уголь).
                                        Физкультминутка.
   4) Практическая работа
 (Изучение свойств песка, известняка, торфа, угля, гранита)
      А сейчас мы проведём практическую работу .На столе лежат  полезные ископаемые
для исследования. Ваша задача: рассмотреть  полезное ископаемое, изучить, перечислить
его свойства. Поможет вам в этом инструкция, учебник, атласопределитель «От земли до
неба». Все исследования вам надо записать в журналтетрадь на стр. 26 и сделать вывод о
возможном применении этого полезного ископаемого. Даю время на исследование и запись
результатов. По моему сигналу работу прекращаем. Если ответ готов раньше, поднимаем
сигнальную карточку.
Инструкция:
1. Название полезного ископаемого.
2. Твёрдое или жидкое ископаемое?
3. Прочное или хрупкое?
4. Определить цвет, прозрачность.
5. Масса.
6. Состав, однородный или нет.
7. Где можно использовать, применить.
Делаем вывод: Какой из полезных ископаемых самый важный? Почему? У кого другое
мнение? (Ответы детей. Полезные ископаемые нужны все. Это природное богатство,
которое нужно беречь, расходовать экономно, бережно.)
   4) Закрепление знаний, полученных в практической работе.
  А теперь всё обобщим и заполним кроссворд. Можно совещаться, помогать друг другу,
тетрадь стр. 26, № 3.
Проверка.
4. Добыча полезных ископаемых.
   1) Чтение по учебнику (с. 50) с комментированием.
   2) Дополнение: в карьере  песок, глину, известняк;
                           в шахте – уголь, руду;
                           в скважине – нефть, природный газ.
   3) Словарная работа: месторождение, геолог.
   4) Работа в тетрадях (с. 28 № 5).
5. Итог урока. Вернёмся к проблеме нашего урока. Так можно ли обойтись без  полезных
ископаемых?  (Ответы детей).
6. Закрепление изученного материала.
   1)  С чем мы познакомились на уроке?
        Что мы называем полезными ископаемыми?
        На какие группы делятся полезные ископаемые?  Где их применяют?
        Какие полезные ископаемые добывают в нашем крае?
8. Рефлексия.:
Домашнее задание: прочитать в учебнике параграф «Полезные ископаемые», в тетрадях
выполнить № 4, 6, 7, 8. Желающим подготовить сообщение об одном из полезных
ископаемых.

file_name: Конспект урока окруж мира 3 класс Карас.doc

intro:
1.Организационный момент.
2.Постановка проблемного вопроса: Для чего добывают полезные ископаемые?
Проводится исследовательская работа.Учащиеся рассматривая образцы, заполняют таблицу.
Записывают свойства, качества, прочность, цвет,где используются.Делают вывод .что все полезные ископаемые  важны.Это  природное богатство, которое нужно беречь, расходовать экономно, бережно.Делают тест, отгадывают загадки и заполняют кроссворд.

title: Конспект урока оркужающего мира "Полезные ископаемые" 3 класс


extracted_text:
Алгоритм определения массовых соотношений элементов в соединении
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
Определить   массовые   соотношения   железа   и
кислорода в оксиде железа (III)
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
2.Дано:
Fe2O3

3.Найдите
относительную
молекулярную   массу   оксида   железа
(III)
3.Решение:
Mr(Fe2O3) = 2Ar(Fe) + 3Ar(O) = 2 ∙ 56 + 3 ∙ 16 =
112 + 48
4.   Вычислите   простейшие   массовые
отношения, для чего сократите массы
элементов на одно и то же  число.
112
4
: 48
4
4.
→
 28 : 12
→

28
4
: 12
4
→7:3
5.Запишите ответ.
Ответ:  В оксиде железа (III) на 7 г атомов железа
приходится 3 г атомов кислорода


extracted_text:
Алгоритм определения молекулярной формулы вещества по массовым
соотношениям элементов
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
Химическое   соединение   содержит   по   массе
17,56%   натрия,   39,69%   хрома   и   42,75%
кислорода.   Определите   простейшую   формулу
соединения
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
2.Дано:
ω (Na) = 17,56%
ω (Cr) = 39,69%
ω (O) = 42,75%

NaxCryOz = ?
3.Запишите   относительные   атомные
массы для каждого элемента
4. Составьте пропорции соотношения
массовой   доли   элемента   к   его
относительной атомной массе
3.Решение:
Ar(Na) = 23
Ar(Cr) = 52
Ar(O) = 16
4.  ω(Na)=17,56
ω(Cr)=39,69
23 =0,763
52 =0,763
5. Если получается десятичная дробь,
то   необходимо   избавиться   от
десятичной   дроби.
  Для   этого
полученные   цифры   увеличиваем   в   2
раза
6.Запишите ответ.
ω(O)=42,75
16 =2,672
x : y : z = 0,763 : 0,763 : 2,672 = 1 : 1 : 3,5
x : y : z = 2∙1 : 2∙1 : 2∙3,5 = 2 : 2 : 7
Ответ:  Простейшая формула вещества Na2Cr2


extracted_text:
Алгоритм расчёта выхода продукта реакции от теоретически возможного
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ ДЕЙСТВИЙ
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
Определите объём (н.у.) оксида азота (II), образовавшегося
при окислении 100 г аммиака в присутствии платинового
катализатора,   если   выход   продукта   реакции   составляет
85%
2.Запишите условие и требование задачи с
помощью общепринятых обозначений.
2.Дано:
m (NH3) = 100 г
 (η NO) = 85% = 0,85

V (NO) = ?
3.Запишите уравнение реакции
4.   Над   формулами   соответствующих
веществ запишите то, что дано в условии
задачи, и то, что надо найти
5.   Под   уравнением   записываем   то,   что
следует   из   уравнения   реакции   с   учётом
условий   задачи   (массу   аммиака   и   объём
оксида азот (П)
3.Решение:
→
4NH3 + O2

100 г                       х л
4NH3 + O2
 4NO + 6H
2O
 4→ NO + 6H2O
Mr (NH3) = Ar(N) + 3Ar(H) = 14 + 3 ∙ 1 = 17
M (NH3) = 17 г/моль
m (NH3) = 4 моль ∙ 17 г/моль = 68 г
V (NO) =
   100 г                       х л
4NH3 + O2
   68 г                          89,6 л
 4NO + 6H
2O
→
 (ν NO) ∙ Vm = 4 моль ∙ 22,4 л/моль = 89,6 л
6.   Составьте   пропорции   и   определите
теоретически   возможный   объём   оксида
азота (П)
100г
68г= хл
86,9
→Х=100∙89,6
68
=132л
7.   По   формуле   находим   практический
объём оксида азота (П)
η=
Vпрактический
Vтеоретический
→Vпрактический=η·Vтеоретический
8.Запишите ответ.
Vпрактический = 0,85 ∙ 132 л = 112,2 л
Ответ:  Vпрактический (NO) = 112,2 л


extracted_text:
Алгоритм решения задачи на расчёт по уравнению реакции, если одно из
реагирующих веществ дано в избытке
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
Определите   массу   соли,   образующейся   при
взаимодействии   10   г   гидроксида   натрия   и   10   г
азотной кислоты
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
2.Дано:
m (NaOH) = 10 г
m(HNO3) = 10 г

m (NaNO3) = ?
3.Запишите уравнение реакции
3.Решение:
NaOH + HNO3 = NaNO3 + H2O
  Вычислить   молярные   массы
4.
веществ
5. Определим, какое вещество дано в
избытке,   какое   –   в   недостатке   по
формуле  νвещества=m
M
Mr(NaOH) = Ar(Na) + Ar(O) + Ar(H) = 23 + 16 + 1
= 40
M(NaOH) = 40 г/моль
Mr(HNO3) = Ar(H) + Ar(N) + 3Ar(O) = 1 + 14 + 3 ∙
16 = 63
M(HNO3) = 63 г/моль
Mr (NaNO3) = Ar(Na) + Ar(N) + 3Ar(O) = 23 + 14 +
3 ∙ 16 = 85
M (NaNO3) = 85 г/моль
νвещества=m
M
νNaOH=10
40=0,25моль  (избыток)
= 10
63=0,159моль  (недостаток)
νHNO3
6. Расчёты производим по веществу,
0,25   ¿   0,159,   следовательно   азотная   кислота
дана в недостатке которое дано в недостатке
метод пропорций
7. Над формулами соответствующих
веществ   запишите   то,   что   дано   в
условии   задачи   (над   веществом,
данным в недостатке), и то, что надо
найти
8. Под уравнением записываем то, что
следует   из   уравнения   реакции   с
учётом   условий   задачи   (массу
азотной кислоты и нитрата натрия)
9. Составьте пропорции и определите
массу соли
                     10 г               Х г
NaOH + HNO3 = NaNO3 + H2O
m(HNO3) = ν ∙ M = 1 моль ∙ 63 г/моль = 63 г
m(NaNO3) = ν ∙ M = 1 моль ∙ 85 г/моль = 85 г
                     10 г               Х г
NaOH + HNO3 = NaNO3 + H2O
                     63 г               85 г
10г
63г= хг
85г
→Х= 10∙85
63 =13,5г
количественный метод
Выполняем пункты 1  6
7. Над формулами соответствующих
веществ   запишите   то,   что   дано   в
условии   задачи   (над   веществом,
данным в недостатке), и то, что надо
найти
8. Под уравнением записываем то, что
следует   из   уравнения   реакции   с
учётом   условий   задачи   (количество
азотной   кислоты   и   массу   нитрата
натрия)
9. Составьте пропорции и определите
массу соли
                  0,159 моль        Х г
NaOH + HNO3 = NaNO3 + H2O
                  0,159 моль        Х г
NaOH + HNO3 = NaNO3 + H2O
                     1 моль            85 г
0,159моль
1моль = хг
85г
1
→Х=0,159∙85
=13,5г
10.Запишите ответ.
Ответ:  m(NaNO3) = 13,5 г


extracted_text:
Алгоритм решения задачи на определение молекулярной формулы
вещества по продуктам сгорания
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
При   сгорании   8,6   г   бескислородного
углеводорода   образовалось   26,4   г   оксида
углерода   (IV)   и   12,6   г   воды.   Плотность
углеводорода по воздуху равна 2,966. Определите
молекулярную формулу углеводорода.
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
3.Запишите уравнение реакции
2.Дано:
m (CO2) = 26,4 г
m(H2O) = 12,6 г
m(вещества) = 8,6 г
Dвозд. = 2,966

СхHy = ?
3.Решение:
CxHy + O2 = CO2 + H2O
  Вычислить   молярные   массы
4.
веществ
Mr(CO2) = Ar(C) + 2Ar(O) = 12 + 2 ∙ 16 = 44
M(CO2) = 44 г/моль
Mr(H2O) = 2Ar(H) + Ar(O) = 2 ∙ 1 + 16 = 18
M(H2O) = 18 г/моль
  Определим,
5.
  сколько   грамм
углерода   содержится   в   26,4   г
углекислого газа
44 г CO2 содержит 12 г С
26,4 г CO2 содержит Х г С
;Х= 12·26,4
44г
12г=26,4г
Хг
44 =7,2г
  Определим,
6.
водорода содержится в 12,6 г воды
  сколько   грамм
18 г H2O содержит 2 г Н
12,6 г H2O содержит Y г H
;Y=12,6·2
18г
2г=12,6г
Yг
18 =1,4г 7.   Находим   количество   вещества
углерода и водорода
ν(C)= 7,2г
12 г
моль
=0,6моль
ν(H)= 1,4г
1 г
моль
=1,4моль
8. Составляем пропорцию
Х : Y = 0,6 : 1,4
9. Избавляемся от десятичной дроби,
умножив на 10
Х : Y = 6 : 14
  Записать
10.
формулу вещества
  предполагаемую
С6H14
11.   Рассчитать   молярную   массу
предполагаемого вещества

12.   Рассчитать   молярную   массу
вещества по плотности воздуха
Mr(С6H14) = 6Ar(C) + 14Ar(Н) = 6 ∙ 12 + 14 ∙ 1 = 86
M(С6H14) = 86 г/моль
М(вещества) = Dвозд. ∙ 29 = 2,966 ∙ 29 = 86 г/моль
13. Сравнить полученные результаты М(вещества) = M(С6H14)
86 г/моль = 86 г/моль
14. Записать ответ
Ответ: формула вещества С6H14


extracted_text:
Алгоритм определения массовой доли примесей по
массе (объёму) продуктов реакции
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
Определите   массовую   долю   примесей   в
техническом   образце   карбида   кальция,   если   из
200 г его получили 56 л ацетилена.
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
2.Дано:
m (CaC2) = 200 г
V (C2H2) = 56 л

ωпримесей = ?
3.Запишите уравнение реакции
4. Пусть Х – масса чистого карбида
кальция.   Над   формулой   ацетилена
запишите   то,   что   дано   в   условии
задачи
5. Под уравнением записываем то, что
следует   из   уравнения   реакции   с
учётом   условий   задачи   (массу
аммиака и объём оксида азот (П)
6. Составьте пропорции и определите
практическую массу карбида кальция
.
7. Определяем массу примесей
3.Решение:
CaC2 + 2Н2О = С2Н2   + Са(ОН)2
   Х г                              56 л
CaC2 + 2Н2О = С2Н2   + Са(ОН)2
Mr (CaC2) = Ar(Ca) + 2Ar(C) = 40 + 2 ∙ 12 = 64
M (CaC2) = 64 г/моль
m (CaC2) = 1 моль ∙ 64 г/моль = 64 г
V (С2Н2) =
22,4 л
   Х г                              56 л
CaC2 + 2Н2О = С2Н2   + Са(ОН)2
  64 г                              22,4 л
 (Сν
2Н2) ∙ Vm = 1 моль ∙ 22,4 л/моль =
Хг
64г= 56л
22,4л
→Х=64∙56
22,4 =160г
m(примесей) = 200 г – 160 г = 40 г
  Определяем   массовую   долю
8.
примесей
ωпримесей=
mпримесей
mсмеси ω= 40г
200г=0,2или20
9.Запишите ответ.
Ответ:   ωпримесей=20


extracted_text:
Алгоритм определения молекулярной формулы кристаллогидрата
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
Определите   формулу   мирабилита,   являющегося
кристаллогидратом сульфата натрия, если после
прокаливания навески массой   193,2 г она стала
весить 85,2 г.
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
2.Дано:
mкристаллогидрата = 193,2 г
mсоли = 85,2 г

Na2SO4 ∙ X H2O   = ?
3.Запишите   уравнение   реакции
(прокаливание   ведёт   к   испарению
воды)
3.Решение:
Кристаллогидрат
сульфат натрия

Na2SO4
 Na2SO4  ∙  X  H2O

  прокаливание

4.   Над   формулами   записать,   что
известно по условию задачи
            193,2 г                          85,2 г
Na2SO4 ∙ X H2O
 → Na2SO4
5.   Под   уравнением   записываем   то,
что следует из уравнения реакции с
учётом   условий   задачи   (находим
массу   сульфата   натрия).   Масса
кристаллогидрата
неизвестна,
принимаем за Х

6. Составьте пропорции и определите
массу кристаллогидрата
.
7.   Вычислить   массу   воды,   которая
содержится в кристаллогидрате
Mr (Na2SO4) = 2Ar(Na) + Ar(S) + 4Ar(O) = 2 ∙ 23 +
32 + 4 ∙ 16 = 142
M (Na2SO4) = 142 г/моль
m (Na2SO4) = 1 моль ∙ 142 г/моль = 142 г
               193,2 г                          85,2 г
Na2SO4 ∙ X H2O
             Х г                              142 г
193,2г
Хг =85,2г
142г
→Х=193,2∙142
 → Na2SO4

=322г
85,2
m(воды)   =  m(кристаллогидрата)
натрия) = 322 – 142 = 180 г
Mr (H2O) = 2Ar(Н) + Ar(O) = 2 ∙ 1 + 16 = 18
M (H2O) = 18 г/моль
 m(сульфата 8.   Определить   количество   воды   в
кристаллогидрате
Mr (H2O) = 2Ar(Н) + Ar(O) = 2 ∙ 1 + 16 = 18
M (H2O) = 18 г/моль
M= 180г
18г/моль=10моль
νводы=m
9. Запишите ответ.
Ответ:  Na2SO4 ∙ 10 H2O


extracted_text:
Алгоритм вычисления количества вещества продукта реакции по
массовой доле исходного вещества в растворе
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
Рассчитайте количество водорода, выделившегося
при  взаимодействии   730   г   30%ого   раствора
соляной кислоты с цинком.

2.Дано:
mраствора = 730 г
ω  = 30% или 0,3

 (Нν
2) = ?
3.Запишите уравнение реакции
3.Решение:
Zn + 2HCl = ZnCl2 + H2↑
4. Пользуясь формулой,   рассчитайте
массу чистого вещества.
mвещ. = mраствора  ∙  ω
m (HCl) = 730 г ∙ 0,3 = 219 г
5.   Над   формулами   записать,   что
известно по условию задачи
             219 г                          Х моль
Zn + 2HCl = ZnCl2 + H2↑
метод пропорций
6. Под уравнением записываем то, что
следует   из   уравнения   реакции   с
учётом   условий   задачи   (находим
массу соляной кислоты и количество
водорода,
равно
коэффициенту   перед   формулой
водорода).
которое

7. Составьте пропорции и определите
количество водорода
.
Mr (HCl) = Ar(H) + Ar(Cl) = 1 + 35,5 = 36,5
M (HCl) = 36,5 г/моль
m (HCl) = 2 моль ∙ 36,5 г/моль = 73 г
              219 г                          Х моль
Zn + 2HCl = ZnCl2 + H2↑
             73 г                              1моль
219г
73г=Хмоль
1моль
→Х= 219г∙1моль
=3моль
73г
выполняем пункты 1   4
количественный метод Рассчитать   молярную   массу
5.
соляной кислоты
Mr (HCl) = Ar(H) + Ar(Cl) = 1 + 35,5 = 36,5
M (HCl) = 36,5 г/моль
6.   Рассчитать   количество   соляной
кислоты
νсолянойкислоты= m
M=
219г
36,5г/моль=6моль
7.   Над   формулами   записать,   что
известно   по   условию   задачи   и
произведённых расчётов
            6 моль                          Х моль
Zn + 2HCl = ZnCl2 + H2↑
8.   Под   формулами   записываем,   что
следует   из   уравнения   реакции
(количество   соляной   кислоты   и
равны
водорода,
коэффициентам
перед
  формулами);
соответствующими
составляем пропорцию
которые

            6 моль                          Х моль
Zn + 2HCl = ZnCl2 + H2↑
             2 моль                        1 моль
6моль
2моль= Хмоль
1моль
;Х=6моль
2моль=3моль
алгебраический способ
выполняем пункты  1   3
4.   По   формуле   находим   количество
водорода
Zn + 2HCl = ZnCl2 + H2↑
             2 моль                        1 моль
ν (HCl) =
mраствора∙ω
М
2 моль  HCl  – 1 моль  H2, следовательно
1
2
 (ν HCl)
 (ν H
5. Находим молярную массу соляной
кислоты
Mr (HCl) = Ar(H) + Ar(Cl) = 1 + 35,5 = 36,5
M (HCl) = 36,5 г/моль
6. Подставляем в формулу величины,
производим расчёт
ν (H2) =
1
2  ν (HCl) =
1
2 ∙
mраствора∙ω
М
ν= 1
2
∙ 730г∙0,3
36,5г/моль= 730г∙0,3
2∙36,5г/моль= 219г
73г/моль=3моль
 Запишите ответ.
Ответ:
 (Нν
2) = 3 моль


extracted_text:
Тематическая акция «Баттл поэтов»
Целевая группа. Учащиеся школы 5-11 классов. Необходимо разбиение
по возрастам в зависимости от количества заявок, но, в общем случае, 5-6, 7-9
и 10-11 классы.
Основная цель Конкурса: развитие поэтического творчества,
популяризация русской поэзии о космосе, звездах, Вселенной через
направление рэп.
Основные задачи Конкурса:
- выявить талантливых авторов;
 - обменяться опытом и творческими достижениями в музыкальном
направлении рэп.
Конкурс проходит в несколько этапов:
Заочный этап (март) — прием заявок на участие в Конкурсе, отбор и
регистрация участников по предоставленным ими материалам.
 I-й этап (отборочный) (март) — исполнение участниками своих
авторских текстов, посвященных космосу и его освоению согласно
регламенту. Отбор полуфиналистов.
II-й этап (полуфинал) (12 апреля) — исполнение участниками
произведений русских поэтов-классиков. Отбор финалистов.
В ходе всех этапов Конкурса участникам необходимо заранее
предоставить в Оргкомитет музыкальное сопровождение своего выступления
на флэш - носителе.
Регламент участия и выступлений, текстов и треков определяется
Организаторами. Организаторы определяют состав комиссии, оценивающей
выступления согласно критериям.
Регламент участия и выступлений
Для участия в Конкурсе необходимо заполнить Заявку и выслать
авторский текст выступления на эл. почту (...) (в теме сообщения указать –
«литературный баттл»).
Выступления на каждом этапе Конкурса должны соответствовать
временному регламенту - 2-5 мин. Оргкомитет имеет право остановить
выступление участника, нарушившего регламент.
Регламент текста
На первом этапе участникам необходимо выступить с собственным
авторским текстом. Организаторы оставляют за собой право отказать в регистрации
участнику, чей текст содержит ненормативную лексику, призывы к
экстремизму, пропаганду насилия и жестокости, нарушающие
законодательство Российской Федерации.
На втором этапе участники исполняют произведения поэтов,
посвященные космосу.
Регламент треков
Музыкальное сопровождение для выступления участника необходимо
предоставить в Оргкомитет заранее на флэш-носителе или по эл. Почте: (...)
Формат трека - мр3.
 Сроки предоставления треков:
на I-м этапе - до ... марта,
на II-м этапе - до 10 апреля.
При нарушении сроков треки принимаются только после согласования с
Организаторами.
Требование к трекам:
- Продолжительность трека должна соответствовать заданным
параметрам 2-5 минут;
- Не запрещено участие в треке других исполнителей (бэк-вокал,
припевы);
- Рекомендуется прикреплять текст к треку.
Критерии оценки:
Отборочные раунды оцениваются следующим критериям по критериям:
Техника — один из самых важных параметров каждой работы, который
характеризует навыки музыканта, его манеру и качество исполнения, его
техничность, использование «фишек». Техника характеризуется общей
манерой исполнения, четкостью и дикцией, а именно — качеством речитатива
(1-5 баллов).
Рифмы и стилистика — каждый исполнитель должен уметь
преподносить свои мысли и идеи в красивой форме. Чем более качественно
написан текст (учитывая рифмовку и общую стилистику), тем больше этот
параметр заслуживает баллов. В написании текста соблюдаются все
известные и популярные типы рифм, а также общая грамотность и манера
преподнесения (1-5 баллов).
Общее впечатление — субъективный параметр судьи. По-иному
можно обозначить как «нравится» или «не нравится» песня (+,-). Атмосфера — это либо ярко исполненная работа, либо же исполненная
так, что основная ее суть и настрой не чувствуется. Наиболее яркая лирика в
себе должна содержать как пронзительный текст, так и соответствующий
настрой в голосе, который сочетается с настроем в использованной
«минусовке». Например, если исполнить праздничную песню с безразличной
интонацией, атмосфера будет передана плохо (1-3 балла).

file_name: акция Баттл.doc

title: Тематическая акция «Баттл поэтов», приуроченная к Дню космонавтики


extracted_text:
Алгоритм составления термохимического уравнения реакции (ТХУ)
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
При   сжигании   6   г   магния   выделяется   152   кДж
тепла.   Составить   термохимическое   уравнение
образования оксида магния.
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
2.Дано:
m (Mg) = 6 г
Q = 152 кДж

ТХУ   = ?
3.Запишите уравнение реакции
3.Решение:
2Mg + O2 = 2MgO + Х кДж
4.   Над   формулами   записать,   что
известно по условию задачи
    6 г                                       152 кДж
2Mg + O2 = 2MgO + Х кДж
5.   Под   уравнением   записываем   то,
что следует из уравнения реакции с
учётом   условий   задачи   (находим
массу магния).
6. Составьте пропорции и определите
количество выделившейся теплоты
.
Mr (Mg) = Ar(Mg) = 24
M (Mg) = 24 г/моль
m (Mg) = 2 моль ∙ 24 г/моль = 48 г
    6 г                                       152 кДж
2Mg + O2 = 2MgO + Х кДж
    48 г
6г
48г=152кДж
ХкДж
6г
→Х= 48г∙152кДж
=1216кДж
выполняем пункты 1  3
4. Рассчитать количество магния
количественный метод
Mr (Mg) = Ar(Mg) = 24
M (Mg) = 24 г/моль
6г
νмагния=m
M=
24г/моль=0,25моль
  Над   формулами
5.
записать
известные   величины   и   расчётное
количество   магния,   под   формулой
0,25 моль                              152 кДж
2Mg + O2 = 2MgO + Х кДж
2 моль (коэффициент
количество   магния   по   уравнению
реакции
  перед
формулой);   составить   и   решить
пропорцию
Запишите ответ.
0,25моль
2моль =152кДж
ХкДж
→Х=2моль∙152кДж
0,25моль =1216кДж
Ответ:  2Mg + O2 = 2MgO + 1216 кДж


title: Алгоритм расчёта по термохимическим уравнениям реакций


extracted_text:
Алгоритм определения состава смеси
ПОСЛЕДОВАТЕЛЬНОСТЬ
ДЕЙСТВИЙ
1.Прочитайте текст задачи.
 ПРИМЕР ВЫПОЛНЕНИЯ ДЕЙСТВИЙ
Смесь   кальция   и   оксида   кальция   массой   5   г
обработала   водой.
  В   результате   реакции
выделилось   1,68   л   газа   (н.у.).   Определите
массовую долю оксида кальция в исходной смеси.
2.Запишите   условие   и   требование
задачи   с   помощью   общепринятых
обозначений.
2.Дано:
mсмеси = 5 г
Vгаза = 1,68 л (н.у.)

ω (CaO) = ?
3.  Составьте   уравнения   химических
реакций.   Оба   компонента   смеси
взаимодействуют с водой, но только
при взаимодействии кальция с водой
выделяется   газ   (водород).   Поэтому
расчёт производим по уравнению 1.
3.Решение:
1) Са + 2Н2О = Са(OН)2 + Н2↑
2) CаO + Н2О = Са(OН)2
4.   Над   формулами   записать,   что
известно по условию задачи
 Х г                                                1,68 л
Са + 2Н2О = Са(OН)2 + Н2↑
5. Под уравнением записываем то, что
следует   из   уравнения   реакции   с
учётом   условий   задачи   (находим
массу кальция).
6. Составьте пропорции и определите
массу кальция в смеси
.
7. Рассчитать массу оксида кальция в
смеси
8. Рассчитать массовую долю оксида
кальция в смеси
Mr (Са) = Ar(Са) = 40
M (Са) = 40 г/моль
m (Са) = 1 моль ∙ 40 г/моль = 40 г
Х г                                                1,68 л
40 г                                                22,4 л
Са + 2Н2О = Са(OН)2 + Н2↑
40г=1,68л
Хг
22,4л
→Х=40г∙1,68л
22,4л =3г
m (CaO) = m (смеси)  m (Са) = 5 г – 3 г = 2 г
ω(СаО)=
mCaO
mсмеси
= 2г
5г=0,4или40
количественный метод Рассчитать
выполняем пункты 1  3
4.
количество

газообразного   вещества   –   водорода,
зная,  что Vm  величина постоянная
для любого газа (н.у.) 22,4 л/моль
νводорода= V
=
Vm
1,68л
22,4л/моль=0,075моль
Х моль                                          0,075 моль
5. Над формулами записать известные
величины   и   расчётное   количество
фосфора,  под   формулой   количество
фосфора   по   уравнению   реакции
(коэффициент   перед   формулой);
составить и решить пропорцию
6. Рассчитать массу  кальция в смеси Mr (Са) = Ar(Са) = 40
Са + 2Н2О = Са(OН)2 + Н2↑
Хмоль
1моль= 0,075моль
1моль
1 моль                                           1 моль
→Х=0,075моль
M (Са) = 40 г/моль
m(Ca)=ν·M=0.075моль·40 г
моль=3г
7. Рассчитать массу оксида кальция в
смеси
8. Рассчитать массовую долю оксида
кальция в смеси
m (CaO) = m (смеси)  m (Са) = 5 г – 3 г = 2 г
ω(СаО)=
mCaO
mсмеси
= 2г
5г=0,4или40
Запишите ответ.
Ответ:
ω(СаО)=40

title: Алгоритм определения состава смеси