extracted_text:
Модель
описания картинки

Introduction
  (I’d like to describe picture №…)

The place (there
  is/there are)

The action (Use
  Present Continuous Tense)

The
  appearance of the person (Use adjectives to describe the appearance)

Whether
  you like the picture or not
Why?
  (Express your opinion)

Introduction
  (I’d like to describe picture №…)

The place (there
  is/there are)

The
  action (Use Present Continuous Tense)

The
  appearance of the person (Use adjectives to describe the appearance)

Whether
  you like the picture or not
Why?
  (Express your opinion)

Introduction
  (I’d like to describe picture №…)

The
  place (there is/there are)

The action (Use
  Present Continuous Tense)

The
  appearance of the person (Use adjectives to describe the appearance)

Whether
  you like the picture or not
Why?
  (Express your opinion)

Bordacheva.ru

alt: Модель описания картинки

intro: Памятка помогает запомнить структуру описания фотографии при подготовке к ВПР(устная часть)

английский язык

group: Дисциплины

title: Памятка по работе с устной частью ВПР. Описание фото.


extracted_text:
План -конспект НОД с дошкольниками с применением
песочной терапии
              в  младшей  группе                Сентябрь
Тема: “Мы ходили в огород”
Интеграция образовательных
областей: «Социально-коммуникативное
развитие»,«Познавательное развитие», «Речевое развитие», «Художественно-эстетическое развитие»
Задачи:
Обращать внимание на
разнообразие овощей, уточнить представления детей об овощах.
Обогатить их словарный запас
за счет слов: “овощи”, “огород”, “грядки”, “твердая”, “круглая”,
“продолговатая”.
Формировать умения узнавать и
показывать овощи по описанию, на ощупь, в натуре и на картинке.
Способствовать воспитанию
интонационной выразительности речи.
 Выкладывать любые формы из
сырого песка с помощью формочек и совка.
Методы и приемы
практические: дидактическая
игра
наглядные: дед (кукла) из
сказки, шапочки персонажей сказки “Репка”, втыкалочки  -овощи (лук, репка,
свекла, огурец, помидор, морковь). Натуральные овощи – капуста, помидор, огурец
, картинки с эмблемами овощей – 6 шт.,
словесные: пояснения,
указания
Материалы и оборудование: дед (кукла) из сказки, шапочки персонажей сказки
“Репка”, втыкалочкит -овощи (лук, репка, свекла, огурец, помидор, морковь).
Натуральные овощи – капуста, помидор, огурец , картинки с эмблемами овощей – 6
шт., ключи, полотенце, покрывало, корзина, скатерть, подносы, формочки, совки
по количеству детей.

Детская деятельность

Формы и методы организации совместной
  деятельности

Продуктивная

Стряпают пирожные из песка

Игровая

Игровые
  ситуации

Познавательно-исследовательская

Наблюдения,
  экскурсии,  дидактическая  игра разложи по тарелочкам

Коммуникативная

Отгадывание
  загадок, сюжетные игры, ситуативные разговоры, вопросы

Чтение худ. лит.  (восприятие)

Рассказывание
  сказки

Логика образовательной деятельности

№

Деятельность воспитателя

Деятельность воспитанников

Ожидаемые результаты

1

2

3

4

5

Стук в дверь. Входит дедушка, говорит:
- Я к Вам в гости пришел, привет Вам детвора.
Воспитатель: - А кто ты такой, приходи к нам сюда.
 - Я знаю много сказок, в ладу с детьми живу, угадайте из
  какой я сказки?
Сам я репку посадил, сам я вкусную растил.
  А тащить ее пришлось все семейство собралось!
Воспитатель: - Из какой сказки к нам пришел дед? Как
  сказка называется? Дед, а мы знаем эту сказку. Расскажем и покажем сейчас. –
  Обращается к детям, - Дети вспомним, кто помогал деду репку тащить (Жучка,
  внучка, бабка …).
Ах ты, репка крепкая, не играй ты в прятки,
  Вылезай ты, репка, из родимой грядки.
Дед тянет репку. Дед позвал бабку на помощь.
Дед: - Бабка, иди, помоги!
Бабка: - Иду, иду!
Воспитатель:  - Тянут, потянут, вытянуть не могут!
Бабка:  - Внучка, иди, помоги!
Внучка:  - Бегу, бегу! Жучка, выходи, помоги!
Дед: - Молодцы, ребятишки, хорошо сказку знаете.
Воспитатель: - А у нас, дедушка, есть огород, там твоя
  репка растет. Посмотри, дедушка, какой у нас огород. Сколько,  много овощей
  здесь растет. Давайте посмотрим, что на этой грядке растет? Помоги мне
  вытянуть овощ, Злата. Как он называется? Сколько,  много корзинок! В какую
  корзинку мне овощ положить, не знаю. Помоги мне, Вика, сорви огурчик. Положи
  в корзинку. А на этой грядке, что растет? Правильно – помидоры. Куда положим
  помидор? А теперь давайте соберем все овощи. Каждый овощ положим в свою
  корзинку. Как много мы собрали овощей. Посмотри, дедушка, правильно дети
  положили овощи по корзинам?
Дед:  - Молодцы ребята, хорошо потрудились.
Воспитатель:   - А теперь подойдите сюда, посмотрите, что
  здесь? Вот они настоящие овощи. Сколько много, назовем их. А сейчас я буду загадывать
  загадки про овощи, а вы – отгадывайте.
Расту в земле на грядке я, красная, длинная, сладкая
  (морковь)
 - Полина, покажи, где у нас морковка. Какая она расскажи,
  Соня.
А меня вот все боятся от меня глаза слезятся (лук)
  Заставлю плакать всех вокруг хотя я не драчун, а …
  Круглая, да не лупа, с  хвостиком, да не мышь (репка)
  Круглый бок, желтый бок, сидит на грядке колобок.
  Врос в землю крепко, что это… (репка)
- А теперь я их спрячу, а вы угадайте (на ощупь).
Дед собирается уходить.
 - Молодцы, детушки! Хорошо вы овощи знаете. Но мне пора
  уходить, меня бабка заждалась.
Воспитатель:  - Дети, дед к нам в гости пришел, мы должны
  его угостить. Настряпаем пирожных?
Стряпают пирожные с помощью формочек, угощают деда.
Дед: - Спасибо, ребята, вкусное печенье. А я вам тоже
  угощение приготовил. Вот вам репка желтая, крепкая.
Репка нарезана кусочками на тарелке.

Дети смотрят и слушают.

Дети отгадывают сказку,
  называют её.

Дети образуют круг, распределяют роли (надевают шапочки с
  эмблемами).

Дети раскладывают овощи

Дети раскладывают овощи по корзинкам с эмблемами.

Дети отгадывают загадки, называют цвет, форму, величину,
  обследуют на твердость.
Стряпают пирожные          угощают
  деда.
Дети моют руки, садятся
  вокруг стола, кушают репку.

С интересом слушают ,
  смотрят. Проявляют эмоциональную отзывчивость.

Узнают знакомую сказку.

Проговаривают предложения из
  сказки.
Дополняют не досказанное
  предложение.
С удовольствием играют.
Сопровождают речью игровые
  действия.

Знают названия овощей.
Проявляют интерес к сказке.
Умеют по словесному указанию
  взрослого находить овощи по названию, цвету, размеру.

Умело пользуются формочкой
  для песка
Радуются получившемуся
  результату.

file_name: Мы ходили в огород.doc

title: Мы ходили в огород


extracted_text:
Специфика работы
терапевтической группы в летних оздоровительных лагерях

Бегер Светлана
Александровна, педагог-психолог УО «Гомельский государственный областной Дворец
творчества»
Жизнь
подростка в лагере очень насыщена. Ребенку приходится постоянно контейнировать
в себе разнообразные переживания. Насыщенность программы летнего лагеря не
всегда позволяет «делать паузы» между мероприятиями. Для подростка, со
свойственным ему подростковым кризисом, это оказывается весьма непростой
задачей, сталкиваясь с которой ребенок не всегда знает про себя те формы и
способы, что могли бы ему в этом помочь. Ряд приятных и захватывающих эмоций,
полученных в ходе лагеря, без ассимиляции, накапливаются, плавно перетекая в
напряжение и усталость. В последствии, не сложно заметить, что ребенок стал
более агрессивным и пассивным, а посещение лагеря уже не приносит столько
радости, как вначале.
С
целью разгрузки и стабилизации психоэмоционального состояния, коррекции, помощи
в формировании личностной индивидуальности в областном Дворце творчества
педагогом-психологом была организована терапевтическая группа для подростков.
Группа
– это социально-психологическое понятие, обозначающее совокупность людей,
связанных общей целью и включенных в типичные для них виды деятельности, регулируемые
общими ценностями и нормами.
Группа отличается
и от случайного скопления людей, и от коллектива как высшего уровня группового
развития. Одним из основных признаков, который отличает группу от случайного
объединения людей, является способность ее участников включаться в
согласованные действия, благодаря которым могут быть удовлетворены их
индивидуальные потребности.
Основные
признаки группы:

осознание
участниками своей принадлежности к группе;

установление
определенных отношений между ними;

внутренняя
организация, включая распределение обязанностей, лидерство, иерархию статусов;

действие
«группового давлениям», побуждающего участников вести себя в соответствии с
принятыми в группе нормами;

наличие
определенных изменений во взглядах и поведении отдельных участников,
обусловленных их принадлежностью к группе.
Терапевтические
группы различают также на большие (до 30 чел) и малые (8-12чел). Наиболее
оптимальный вариант работы 8-12 человек. Чем больше человек в группе, тем выше
тенденция к формированию отдельных подгрупп, что определенно снижает
терапевтическое воздействие. В подгруппах начинают формироваться свои отношения
между участниками, они сближаются друг с другом вне группы, таким образом
отдаляясь от нее. У группы такой жест может вызвать возмущение, потеряю доверия
к участникам и к групповому процессу.
В
группе человек чувствует себя принимающим и принятым, доверяющим и пользующимся
доверием, заботящимся и окруженным заботой, помогающим и получающим помощь. В
такой обстановке взаимопонимания и взаимодействия облегчается процесс
разрешения межличностных конфликтов, возникающих вне группы. Ребенок пробует и
осваивает новые навыки поведения, у него появляется возможность
экспериментировать с различными стилями межличностных отношений.
Психокоррекционная
группа может облегчить процесс самоисследова- ния и самопознания, проверить
посредством группового мнения уровень самооценки, реальность собственных
притязаний. Часто люди знают себе цену и знают, чего они стоят, но если эти
личностно значимые ценности принимаются группой, то самораскрытие и
самореализация становятся более реальными.
В
летнем оздоровительном лагере обычно фиксированное число детей, важно, чтобы
количество участников вначале работы было одинаковым с количеством участников в
конце работы, за исключением тех случаев, когда ребенок не может посещать
лагерь по причине здоровья или семейно-бытовым обстоятельствам. Уже после
второй встречи каждый участник группы становится звеном общего группового
процесса, поэтому при потере одного или нескольких участников группа переживает
свойственный ей в такой ситуации кризис Группа является обязательной и
закрытой. Регулярность встреч определяется самим психологом. Рекомендуемая
регулярность раз в два-три дня. Время группового процесса должно быть точно
определено и озвучено участникам. Для подростков это 60-90 минут.
На
первой встрече необходимо четко сориентировать участников о том, для чего
создана эта группа, какую цель она преследует, определить и озвучить правила
работы в группе, обозначить конфиденциальность процесса и регулярность встреч.
Это могут быть устные договоренности. Можно обозначить правила и зафиксировать
их на доске либо стенде, которые будут вывешиваться исключительно на время
работы группы.
Группа – это
пространство, где можно и нужно говорить о своих переживаниях, психолог должен
поддерживать такую интенцию со стороны участников, показывая им, что здесь это
уместно и безопасно. Безусловно, на первых этапах работы, каждый участник
группы будет естественным образом проверять внутригрупповое пространство на
возможность размещения в нем со своим контейнером. После удачно прожитых
попыток, это будет естественным звеном существования группы. Это могут быть
также переживания, обращенные к участнику группы. В таком случае психолог должен
поспособствовать экологичному высказыванию своих чувств и эмоций по отношению к
участнику, способствовать обратной эмоциональной связи и разрешению
межличностных проблем.
Психолог должен
быть способен стойко переносить разочарование и ситуации неопределенности. Это
является ценным качеством ведущего. Необходимость взаимодействовать
одновременно со всеми участниками группы и контролировать множество переменных
может иногда приводить к эмоциональной перегрузке. Важна чувствительность
ведущего к своим чувствам и переживаниям. Зачастую, они в том числе отражают
динамику группы. Ведущий занимает определенную позицию, однако, несмотря на
это, является ее участником. Ведущему стоит озвучивать свои переживания по
поводу группового процесса в том случае, когда они не вредят, а способствуют
развитию группы. Важно помнить, что каждый участник группы двигается в своем
темпе, психолог должен способствовать этому движению и не подгонять участника.
Пошаговая модель
группы может выглядеть следующим образом:

1
этап. Предварительная подготовка. На данном этапе необходимо определить
цели и задачи группы. Для чего она может быть создана? Какую цель реализует?
Как она может быть полезна? Здесь необходимо учитывать потребности самих
участников группы. Если говорить о летнем лагере, то необходимо понаблюдать за
ребятами некоторое время для того, чтобы более точно определить процесс работы
группы, в нем также отражается перечень возможно используемых упражнений.
Далее, может быть создан проект группы, отвечающий целям и задачам. На этом же
этапе, в соответствии со сформированными задачи подготавливается рабочий
материал: упражнения и инструментарий. Прежде всего, проект помогает
структурировать намерения ведущего группы, описать цели, задачи и содержание
групповой работы. Во-вторых, он помогает ответить на возможные вопросы.
Например, если психолог предлагает провести психологические групповые занятия в
школе, для которой такая форма работы является новинкой, у учителей и родителей
может возникнуть масса вопросов по этому поводу. Заранее подготовленный
документ станет убедительным доказательством того, что ведущий группы имеет
четкое представление о цели, задачах и методах будущей работы;

2
этап. Проведение групповых занятий. На этом этапе непосредственно реализуется
программа группы, однако необходимо учитывать индивидуальные запросы
участников, на которые будет уходить достаточное количество времени и сам
групповой процесс (Чего хочет группа на данный момент? Что может быть полезно
для группы в данный момент?). Это те моменты, которые невозможно предугадать.
Вполне нормально, если группа отведет процесс в ином направлении от плана
работы. Позвольте ей это сделать. Это значит, что сейчас для участников что-то
является более важным. План работы здесь имеет скорее формальное направление.
Нет необходимости прописывать как в тренинге упражнения на каждое занятие и
обязательно выполнять план работы. Позвольте группе двигаться в своем темпе.
Имейте перечень упражнений, которые вы можете использовать в зависимости от
ситуации.   Группа имеет изначально объявленный ведущим ориентир (для чего
группа создана, каким целям предполагает) и двигается в своем темпе под его
знаменем. Важно не забывать про цели и задачи группы, периодически напоминая об
этом участникам;

 3
этап. Завершение работы. Включает проведение заключительного анкетирования,
итоговую оценку результатов, проведение заключительной встречи группы. Важно
определить и отметить полученные изменения. Помочь участникам до завершить
неоконченные процессы. Подвести итоги не только групповой работы, но и лагеря в
целом. В образовательном учреждении необходимо провести анкетирование о степени
удовлетворенности лагеря и эффективности группы. Эти данные необходимо
впоследствии отобразить в отчете.
Необходимо
помнить, что сведения, касающиеся клиентов, их имена в отчете должны быть
зашифрованы. Индивидуальные данные могут быть разглашены только в экстремальных
ситуациях и только с согласия самих участников.
Собранные данные
могут использоваться в следующих целях:

для
отчета о результатах групповой работы, предоставляемого заинтересованным лицам
или инстанциям (школьной администрации, учителям, родителям, органам надзора,
финансовым фондам и т.д.);

для
анализа индивидуальных изменений конкретного участника группы, чтобы помочь ему
разобраться со своими проблемами;

для
оценки эффективности работы ведущего;

для
определения направлений дальнейшего обучения и повышения квалификации ведущего;

для
включения в общий отчет психологического центра или службы.
Доверие участников
к группе – одна из важных составляющих, позволяющая группе существовать и быть
эффективной. Разглашение личных данных участников без их согласия, безусловно,
подорвет доверие участников и поставит вопрос существования группы под
сомнение. Не менее важным аспектом также является честность со стороны ведущего
группы. Поэтому, при возникновении ситуаций, отягощающих процесс, необходимо
решить этот вопрос вместе с группой или отдельно с участником. Однако
действовать без его ведома будет непредусмотрительно.
Проблемная
ситуация – это ситуация, которая вызывает сложности в работе, но
квалифицированный ведущий всегда может использовать ее как источник нового и
интересного опыта. Как показывает практика, эти ситуации
довольно типичны как для групп детей, так
и взрослых и предоставляют уникальную возможность узнать что-то новое о
межличностных отношениях внутри группы и о том, что можно сделать для их
улучшения.
Цель группы –
помочь, но не выискивать причины для помощи. Не нужно вытягивать из участников
проблемы, которые их беспокоят, если они сами о них не говорят. Процесс должен
быть естественным, как и вполне естественно сопротивление участников к процессу
группы.
Наиболее часто
встречаемые проблемы группы:

злость
и агрессия.
Как уже говорилось, долго сдерживаемое напряжение или возбуждение естественным
путем преобразовывается в агрессию. Волне вероятно, что на первых этапах группы
ведущему придется непосредственно столкнуться с явными или скрытыми формами
агрессии. Долго не реализуемая агрессия часто перетекает в разного виды
соматические заболевания. Поэтому реализация агрессии станет хорошей разрядкой.
Когда речь идет о реализации, важно учитывать формы ее проявления. Уже на
первых этапах группы необходимо огласить, что любые формы физической агрессии
недопустимы. Необходимо рассказать участникам группы о других, более
экологичных формах выражения своих эмоций. Проявлять свои чувства и эмоции
важно. Однако не менее важно делать это экологично. Говорить о них.
Использовать «Я-высказывания». Не искать виновных и не сбрасывать
ответственность. Это то, что должен поддерживать ведущий группы. Исправлять
участников и в буквальном смысле учить экологично говорить о своих чувствах. За
злостью и агрессией зачатую стоит что-то очень важное для участника. Это может
быть стыд, тревога, страх, смущение, чувство вины, ощущение ненужности или
одиночество. Переживание, не высвобождение которого скрыто под злостью. Что-то,
что он не может выразить и, возможно, даже не понимает про себя;

сопротивление. Очень часто
встречаемое явление. Возникает вначале как способ проверить ведущего группы и
саму группу на возможность размещаться и в тех индивидуальных процессах,
которые раскрываются в результате группы, как нежелание туда идти. Если речь
идет о неготовности участника группы идти в проблематику, то здесь необходимо оставить
его в покое и не пытаться продавливать свою помощь. Сопротивление также может
проявляться всей группой по отношению к одному участнику или к ведущему группы.

Как
свидетельствуют исследования, выделяется три фазы группового сопротивления:
1.
Демонстративное
неповиновение.
На этой стадии ведущий сталкивается с прямым вызовом руководителю, открытым
выражением недоверия, обещаниями причинить вред, не прийти на следующее
занятие, прекратить терапию и пр.
2.
Проверка. На этой стадии
обычно участники группы пытаются спровоцировать ведущего на агрессию, стремятся
выяснить, похоже ли его поведение на поведение других людей. Эта стадия
наступает только после того, как участники группы понимают, что им не удалось
запугать руководителя, несмотря на все их старания. Главное здесь – это
проверить, можно ли доверять ведущему
3.
Молчание. Третьей стадией
может быть молчание, когда участник понимает, что его поведение «раскусили» и
ведущий не обращает внимания на его выходки – начинается «игра в молчанку».
Эти три стадии сопротивления,
как правило, являются источником конфликтов и используются членами группы в
качестве защиты от необходимости работать со своими проблемами. Они часто
пытаются переместить внимание со своих травмирующих чувств на внешние события и
действия. Самое эффективное в работе с сопротивление – это работать с ним, а не
против него. Зачастую, эффективным может быть просто оставить участника с его
сопротивлением, при этом давая понять, что, когда он сам будет готов, ведущий и
группа с удовольствием его послушает;

группировки.
Группировки
– это небольшие подгруппы или пары членов, которые приходят в группу с уже
установившимися отношениями, либо устанавливают какие-то свои отношения в
процессе занятий. В группу обычно не допускаются участники, имеющие какие-либо
отношения за пределами группы, однако в летнем лагере жизнь, безусловно,
протекает вне группы и вполне очевидно, что участники ходят на совместные
мероприятия и организовывают взаимоотношения. Здесь опасность в том случае,
когда во время группы участники начинают образовываться в подгруппы для
нападения на другого участника либо с иной целью. В таких случаях участников
необходимо рассадить и побудить на разговор, позволяющий им понять, для чего
они это делают и почему не могут сказать о чем-то напрямую внутри группы. При
выполнении заданий такую группу необходимо также разделить, чтобы участники,
образующие подгруппу, оказались в разных парах или тройках.
Важно помнить, что
любая образующаяся проблема является попыткой группы усвоить что-то новое, получить
что-то для себя из группы. Поэтому ведущий должен обращать достойное внимание
на ссоры, конфликты, агрессию, злость, раздражение, разного рода сопротивление
и так далее.
В областном Дворце
творчества в лагере художественного профиля «Страна девства» в рамках
организованной педагогом-психологом терапевтической группы были использованы
следующие упражнения и формы работы.
Первая встреча
была посвящена знакомству. Каждому участнику давалась возможность представить
себя и рассказать о себе то, что он считает необходимым. Далее ребятам было
предложено разбиться на пары. В парах давалось по 5-7 минут для того, чтобы
узнать об участнике чуть-чуть больше, а дальше каждый участник, по очереди,
представлял своего напарника, как бы рекламируя его. Первая встреча должна быть
организована таким образом, чтобы дать возможность участникам больше узнать
друг о друге, сблизиться. Здесь прекрасно подходят любые упражнения на
знакомство. Чем больше в нем живого взаимодействия, тем более эффективным оно
является. Также на первой встрече были оговорены правила группы, для чего она
создана и что на ней будет происходить.
В первую очередь,
в качестве рабочих инструментов, эффективны любые проективные упражнения,
которые позволяют участникам дифференцировать себя и другого, узнать больше про
себя и свои потребности. Здесь на роль проекции прекрасно подходят игрушки,
фигурки или вовсе те предметы, которые окажутся у участников в данный момент
под рукой. Можно предложить выбрать наиболее понравившийся предмет и от его
лица попросить участника рассказать о том, как этот предмет себя сейчас
чувствует, какие у него отношения с другими предметами, для чего ему может быть
полезна эта группа и так далее. С такими предметами также можно
взаимодействовать. Например, строить город или поселение.
В рамках третьей
встречи была организована игра «Ферма» или «Предприятие». Участникам было
предложено договориться о создании фермы или предприятия и определить каждому в
нем свою роль. Перед ребятами было также поставлено две задачи: участник и
группа должны быть согласны с той ролью, которую он для себя определяет и то,
что они создадут в ходе договоренностей должно полноценно существовать и
производить что-то. На этапе построения предприятия психолог не вмешивался в
процесс работы, даже если участники просят об этом. Как договорились, так
договорились. А в конце главный по производству должен был рассказать: что это
за производство, что оно производит, какую роль каждый участник в нем занимает,
какие обязанности у него имеются.
Прекрасно подходят
метафорические карты, которые можно использовать для работы с проекциями. В
лагере «Страна детства» было использовано две колоды: «Источник силы»
А.Ю.Гращенкова и «Мой дом» Л.И.Кононова. Видов упражнений с картами великое
множество. Из них в том числе можно составлять истории и сказки, которые будут
прекрасно отражать общую динамику группы и взаимодействия между участниками, а
значит, помогут ведущему сориентироваться в том, что является для группы
наиболее актуальным в данный момент. Участникам предлагалась по очереди выбрать
карту и, при помощи нее, создавать поочередно сказку. Психолог начинает, а
дальше участники, по очереди, дополняют историю. В конце вместе с психологом
ребята обсуждали, о чем была эта сказка, что она может говорить про жизнь в
лагере, нравится ли она им или нет.
С помощью карт
«Источник силы» можно исследовать внутренние ресурсы, необходимые участнику
формы или виды поддержки и заботы. Для этого после описания участника
проблемной ситуации ему предлагалось вытащить из колоды ту карту, которая
интуитивно может является для него решением. Исходя из этого, мы вместе с
группой пытаемся вместе найти возможности и способы разрешения в реальной жизни
участника
Карты «Источник
силы» были использованы в том числе для того, чтобы помочь участникам говорить
и определять свое текущее состояние. Такая форма работы называется шерринг.
Выбирая карту, участник пробует говорить о своих чувствах и эмоциях, которые
отражаются в карте, а психолог связывает это с реальной жизнью в лагере. Такая
форма работы развивает эмоциональный интеллект учащихся, а специалист помогает
ориентироваться, в каком состоянии они находятся.
Карты «Мой дом»
прекрасно подходят для построения «Дома группы». В данном упражнении участнику
сначала предлагается выбрать свой домик, рассказав, почему выбор пал именно на
него, а потом расположить этот домик в большом доме группы. В конце также
необходимо обсудить: какой получился дом, нравится ли он ребятам, чем нравится,
а чем не сильно.
В упражнении «Дом
как история» участнику предлагалось выбрать дом, который привлекает его
внимание. А дальше предлагалось рассказать, какая история происходит или
происходила в этом доме. Если участник затрудняется, то задавались наводящие
вопросы: Кто живет в этом доме, в каких отношениях состоят жильцы? Давно ли
построен этот дом? Кто его построил? При каких обстоятельствах? Были ли
счастливы те, кто жил в этом доме? Счастливы ли нынешние жители? В чем они
находят радость? А в чем состоит их главная проблема? Как они справляются с
трудностями? Что им помогает? Что препятствует? Как может сложиться судьбы
жильцов дома?
С подростками
хорошо в работе методы арт-терапии для реализации злости и агрессии. Подросткам
тяжело выражать и говорить словесно о том, что обычно не уместно рядом со
взрослыми, в таком случае участникам было предложено нарисовать свою злость и
рассказать о ней. Группе также был предложен совместный рисунок мандолы и
аппликация.
Упражнения
выбирались в соответствии с появляющимся в моменте запросом группы, поэтому
ведущий должен обладать хорошим запасом инструментов для работы:

проективные
упражнения;

упражнения
на знакомство;

упражнение
на работу с проекциями;

упражнения
для работы с разными видами деструктивных эмоций (злость, вина, обида, стыд,
отвращение, тревога, страх и др.)

упражнения
в формате арт-терапии;

упражнения
для работы с метафорическими картами.
Таким образом
групповая работа стала неотъемлемой частью лагеря и рекомендуется к проведению
психологами. У участников наблюдается положительная динамика, ребята благодарны
за возможность в их плотном графике создать место, где они могли бы обсуждать
увиденное и делиться друг с другом впечатлениями, таким образом узнавая много
нового про себя и своих товарищей.

file_name: Специфика работы терапевтической группы в летних оздоровительных лагерях.docx

alt: Перед ребятами было также поставлено две задачи: участник и группа должны быть согласны с той ролью, которую он для себя определяет и то, что они…

title: Работа терапевтической группы в летнем лагере


extracted_text:
ЛИЧНОСТНОЕ РАЗВИТИЯ
Популяризация ЗОЖ среди школьников:
·
Организация профильных событий - фестивалей, конкурсов,
соревнований, акций и флешмобов;
·
Организация туристических походов и слетов;
·
Организация мероприятий, направленных на популяризацию
комплекса ГТО;
·
Поддержка работы школьных спортивных секций;
·
Проведение образовательных программ – интерактивных игр,
семинаров, мастер-классов, открытых лекториев, встреч с интересными людьми;
·
Проведение образовательных программ по повышению квалификации
инструкторского и педагогического состава, а также руководителей общественных
организаций.
4 всероссийских
акции:
«Прыгай РДШ», «Жонглируй РДШ», «Сила РДШ», «Упражняйся на здоровье», а также «Президентские
игры», «Президентские состязания»,
Популяризация профессий:
·
Проведение образовательных мероприятий и программ, направленных
на определение будущей профессии - интерактивных игр, семинаров,
мастер-классов, открытых лекториев, встреч с интересными людьми;
·
Популяризация научно-изобретательской деятельности;
·
Поддержка и развитие детских проектов;
·
Организация профильных событий - фестивалей, конкурсов,
олимпиад, акций, флешмобов. Проведение образовательных программ по повышению
квалификации инструкторского и педагогического состава, а также руководителей
общественных организаций.
Всероссийский
патриотический форум авиации и космонавтики - «Космостарт» - З фестиваля, 3
Всероссийские тематические смены, Всероссийские акции «Мой
космос», «Космос без турникета».
Читай с РДШ -  Всероссийский
конкурс «Русские рифмы», Всероссийская тематическая смена, Мой личный дневник,
Фестиваль «Красная площадь».               9 образовательных блоков -
«Начинаем писать стихи», «Начинаем писать прозу», «Месяц Маршака», «Месяц кино»,
«Месяц грамотности», «Профессия в издательстве», «Учим родные языки», «Рисуем
книги», «Читаем в библиотеках».
Тематическая смена «Будущая профессия»:  «Профессии в
атомной отрасли»,    «Профессии в сфере образования», «Рабочие
профессии»
           «Профессии в банковской сфере и медицине», «Профессии в
киноиндустрии», «Профессии в издательской сфере», «Профессии в кулинарии,
пищевой промышленности», «Профессии в ракетно-космической отрасли».

Скачано с www.znanio.ru

file_name: Личностное развитие.docx

alt: ЛИЧНОСТНОЕ РАЗВИТИЯ Популяризация

title: Личностное развитие


extracted_text:
Муниципальное бюджетное дошкольное образовательное
учреждение

«Ясли-сад №114 комбинированного типа города Макеевка»

 Статья в таблице
«Особенности
развития речи  при нарушенном слухе от времени потери слуха»

Воспитатель подготовительной
к школе группы
Фурса О.А.

Особенности развития
речи  при нарушенном слухе от времени потери слуха в таблице.
        Речевое развитие играет решающую роль в развитии
ребенка как личности. Снижение слуха обуславливает ограничение социального
общения. Это ограничение влияет на формирование психики ребенка. Все сферы
познавательной деятельности испытывают дефицит. Страдает речь, восприятие,
память, внимание, представление, мышление.

Категории с нарушениями       слуха

  Время потери слуха

Особенности развития речи

Глухие

до 2 лет

до 3-3,5 лет

в 4-5
  лет

в 6-7
  лет

После 7
  лет

Полное
  отсутствие речи.

Утрата
  сформированной  речи.

 Речь
  почти полностью распадается, если не начато  специальное обучение.

Резкое
  искажение речи ребёнка. Без специальной педагогической помощи речь будет
  постепенно ухудшаться.

Если
  имеются навыки овладения грамотой, речь может быть сохранена, при условии систематической коррекционной работы.

Слабослышащие

до 3 лет

после 3 лет

Задержка или недоразвитие речи.

Меньшие отклонения в развитии речи. Чем раньше
  предпринимаются специальные медицинские и педагогические  меры по устранению
  последствий снижения слуха, тем успешнее будет развиваться ребёнок.
Развитие речи проходит на основе остаточного слуха при
  условии естественного общения.
Даже если восприятие устной речи
  неполное, ребенок способен овладеть устной речью самостоятельно, но с
  различными нарушениями. При создании условий интенсивного развития и
  использования слуха возможность самостоятельно овладеть грамматическим строем
  речи быстро возрастает.

Позднооглохшие

Имеют сформированную, развитую речь.
 У них наблюдается разный уровень сохранности речи.
  До потери слуха у позднооглохшего ребенка
  развитие речи и формирование словесного мышления проходило в условиях
  естественного речевого общения на основе слуха. Большинство позднооглохших
  имеют тяжелую степень слухового дефекта. На первый план коррекционного
  обучения ставится задача формирования восприятия речи на зрительной основе
  либо на слухозрительной (с помощью звукоусиливающей аппаратуры).
  Позднооглохшие дети должны приобретать навык зрительного восприятия устной
  речи позже самого момента овладения речью. Этим они отличаются от остальных
  детей с нарушением слуха.

Скачано с www.znanio.ru

file_name: Таблица _Особенности развития речи в зависимости при нарушенном слухе от времени потери слуха_.docx

alt: Слабослышащие до 3 лет после 3 лет


extracted_text:
Облік
амортизації, ремонту, переоцінки основних засобів
 1. Нарахування та облік амортизації.
2.
Облік втрат на поліпшення та утримання основних засобів.
3.
Облік переоцінки основних засобів.
4.
Облік оренди
Основні терміни
Амортизація — це систематичний розподіл вартості, яка
амортизується, необоротних активів упродовж терміну їхнього корисного
використання.
Вартість, яка амортизується, — первинна або переоцінена вартість необоротних
активів за вирахуванням їхньої ліквідаційної вартості.
Група основних засобів — сукупність однотипних за технічними
характеристиками, призначенням та умовами використання основних засобів.
Знос основних засобів — це сума амортизації об’єкта основних засобів з
початку його корисного використання.
Необоротні активи — це активи, призначені для використання протягом
періоду більше одного року.
Подібні об’єкти — це об’єкти, які мають однакове функціональне
призначення та однакову справедливу вартість.
Термін корисного використання
(експлуатації) — очікуваний період,
упродовж якого необоротні активи використовуватиме підприємство або з їх
використанням буде виготовлено очікуваний підприємством обсяг продукції (робіт,
послуг).

Усі матеріальні активи тривалого користування, крім землі, мають
обмежений строк користування. Під впливом часу, сил природи, в процесі
експлуатації вони поступово втрачають свої первинні фізичні якості, тобто
зношуються. В результаті зменшується реальна вартість об’єктів необоротних
активів.
Основними причинами, що обмежують строк служби необоротних матеріальних активів,
є фізичний і моральний знос.
Фізичний знос — це матеріальне зношення основних засобів, втрата
ними фі-
зичних, хімічних та інших властивостей, якостей, розмірів і корисності
під впливом експлуатаційних навантажень і природних факторів (вітер, сонце,
мороз, вологість). Фізичний знос пов’язаний із безпосереднім використанням
основних засобів у процесі виробництва та залежить від тривалості використання
та обсягу виготовленої продукції (виконаних робіт, наданих послуг). Періодичний
ремонт і ретельний догляд можуть зберегти об’єкти в належному стані і значно
подовжити термін їхньої служби, але в кінцевому підсумку ці об’єкти стають
непридатними.
 Моральний знос — це процес знецінення
основних засобів під впливом науково-технічного прогресу та появи ефективніших
аналогів. Тобто такі необоротні активи не відповідають сучасним вимогам.
Об’єкти основних засобів стають морально застарілими, не встигнувши зноситися
фізично.
Основні фактори, що впливають на величину амортизації: первинна вартість
необоротних активів, ліквідаційна вартість; вартість, яка амортизується;
очікуваний термін корисного використання. Нараховування амортизації
здійснюється протягом терміну корисного використання (експлуатації) об’єкта,
який установлюється підприємством при зарахуванні цього об’єкта на баланс, і
призупиняється на період його реконструкції, модернізації, добудови,
дообладнання та консервації.
При визначенні терміну корисного використання враховується: очікуване
використання об’єкта підприємством з урахуванням його потужності або фізичної
продуктивності; очікуваний фізичний та моральний знос; правові обмеження щодо
термінів використання об’єкта.
При визначені терміну корисного використання об’єкта підприємства
керуються технічними паспортами, які надаються продавцями, будівельниками,
експертними висновками компетентних комісій, набутим досвідом.
Строк корисного використання основних засобів переглядається в разі зміни
очікуваних економічних вигод від його використання. Результати зміни терміну
корисного використання об’єкта впливають на величину амортизації об’єкта в
поточному та майбутньому періодах, проте накопичена амортизація за попередні
періоди не коригується.
Нарахування амортизації відповідно до П(С)БО 7 починається з місяця,
наступного за місяцем, у якому об’єкт основних засобів став придатним для
корисного використання, і припиняється з місяця, наступного за місяцем вибуття
об’єкта основних засобів. Амортизація основних засобів нараховується із
застосуванням таких методів для цілей фінансового обліку:
1) прямолінійний;
2) зменшення залишкової вартості;
3) прискореного зменшення залишкової вартості;
4) кумулятивний;
5) виробничий.
Метод амортизації підприємство обирає самостійно з урахуванням
очікуваного способу отримання економічних вигод від використання об’єкта. Якщо
очікуваний спосіб одержання економічних вигод змінюється, тоді може бути
обраний інший ме- тод нарахування амортизації.
Прямолінійний метод забезпечує рівномірну амортизацію об’єкта
протягом усього терміну його використання. За цим методом річна сума
амортизації визначається діленням вартості, що підлягає амортизації, на
очікуваний термін корисного використання. Переваги методу:
простота розрахунку амортизації; можливість рівномірного розподілу амортизації
в кожному звітному періоді, що зручно для зіставлення собівартості продукції з
доходами від її реалізації. Недоліки методу: не враховується моральний
знос основних засобів і чинник зростання витрат на ремонт у міру експлуатації
об’єктів основних засобів.
Метод зменшення залишкової вартості передбачає визначення річної суми амортизації множенням залишкової
вартості на початок року (Взал) або первісної вартості цього об’єкта на річну
норму амортизації. Річна норма амортизації обчислюється як різниця між одиницею
та результатом кореня ступеня кількості років корисного використання об’єкта з
результату від ділення ліквідаційної вартості об’єкта на його первісну
вартість:
Норма амортизації при цьому методі значно вища, ніж при прямолінійному,
значення норми залишається незмінним протягом усього терміну використання
об’єкта.
База для нарахування амортизації при цьому методі постійно (з року в рік)
змінюється. Це забезпечує швидку (прискорену) амортизацію об’єкта протягом
перших років його експлуатації. При цьому методі залишкова вартість ніколи не
дорівнюватиме нулю. Цей метод ґрунтується на припущенні, що новий об’єкт
основних засобів дасть велику віддачу в перший рік його експлуатації, потім
його віддача (продуктивність, потужність) щорічно зменшуватиметься. Відповідно
в першому році експлуатації об’єкта буде отримано більше економічних вигод, ніж
у кожному наступному.
Отже, при застосуванні цього методу економічно обґрунтованим є
нарахування більшої суми амортизації в першому році використання об’єкта і
поступове її зменшення надалі. Оскільки при застосуванні цього методу сума
амортизації нараховується нерівномірно, також нерівномірно накопичується сума
зносу і зменшується залишкова вартість. В останньому році експлуатації об’єкта
залишкова вартість наближається до ліквідаційної вартості. Цей метод доцільно
застосовувати для амортизації об’єктів, які піддаються швидкому моральному
старінню, під впливом чого термін їхнього корисного використання може бути
визначений лише приблизно. До таких об’єктів належать транспортні засоби,
прилади, засоби зв’язку, меблі,
комп’ютери, що використовуються в адміністративних цілях.
Метод прискореного зменшення залишкової вартості є різновидом
попереднього.
При цьому методі річна сума амортизації визначається як добуток
залишкової вартості об’єкта на початок звітного року або первісної вартості на
дату початку нарахування амортизації і подвоєної норми амортизації, обчисленої,
виходячи з терміну корисного використання об’єкта.
Кумулятивний метод, або метод суми цифр років, заснований на
розрахунку кумулятивного коефіцієнта, що є, по суті, нормою амортизації. При
цьому методі річна сума амортизації визначається як добуток вартості, що
амортизується, і кумулятивного коефіцієнта (Кк). Кумулятивний коефіцієнт
розраховується на кожний рік використання об’єкта діленням кількості років, що
залишаються до кінця очікуваного терміну використання об’єкта основних засобів,
на суму числа років його корисного використання. Сума років (або чисел років)
корисної експлуатації об’єкта — це результат додавання порядкових номерів тих
років, протягом яких функціонує об’єкт.
Ефект від використання цього методу такий самий, як і від використання
методу залишкової вартості: у перші роки експлуатації списується основна
частина первісної вартості, але досягається це не за рахунок того, що в
наступні роки зменшується база для нарахування амортизації, а внаслідок
зменшення норми амортизації.
Виробничий метод нарахування амортизації передбачає нарахування
місячної суми амортизації (Мн) множенням фактичного місячного обсягу
виробництва продукції (робіт, послуг) (Ом.п) на виробничу ставку амортизації
(Са). Це єдиний метод, коли місячна сума амортизації визначається
безпосередньо, а не діленням на 12 річної суми амортизації (або норми
амортизації), як це має місце при застосуванні прямолінійного методу, методу
зменшення залишкової вартості і кумулятивного методу.
Виробнича ставка амортизації обчислюється діленням вартості, що
амортизується, на загальний обсяг продукції (робіт, послуг), який підприємство
очікує виробити (виконати) з використанням об’єкта основних засобів (Ор).
Для визначення цієї ставки інформація про термін корисного використання
об’єкта не потрібна. Але потрібна інформація про очікуваний обсяг
виробництва, що може виражатися як у натуральних одиницях (штуках, метрах,
тоннах тощо), так і в грошових. Відповідно, норма амортизації може
встановлюватися на одну штуку, тонну, гривню і т.п. Перевага цього методу
полягає в тому, що він забезпечує максимально рівномірний розподіл вартості, що
амортизується, на вироблену продукцію.
Але використання виробничого методу обмежене. Він застосовується
передусім для амортизації основного технологічного обладнання, за яким може
бути визначений випуск продукції (обсяг робіт, послуг), і якщо інтенсивність
використання об’єкта впливає на його експлуатаційні властивості. Переваги
методу — це простота та раціональність розрахунку. Недоліком є те, що неможливо
або дуже складно визначати фактичний обсяг продукції, виробленої з
використанням того чи іншого активу.
Згідно з П(С)БО 7, підприємство може застосовувати норми і методи нараху-
вання амортизації основних засобів, передбачені податковим
законодавством.
Амортизація інших необоротних матеріальних активів нараховується
прямолінійним або виробничим методами. Також можна використовувати спрощений
метод при амортизації бібліотечних фондів і малоцінних необоротних активів:
— амортизація нараховується в першому місяці використання об’єкта в
розмірі 50% його вартості та решта 50% вартості — у місяці їх списання з
балансу;
— амортизація нараховується в першому місяці використання об’єкта в
розмірі 100% його вартості.
Суми амортизації, нараховані для цілей оподаткування, в бухгалтерському
фінансовому обліку не відображаються.
Бухгалтерський облік зносу необоротних матеріальних активів
відображається на пасивних субрахунках:
— 131 «Знос основних засобів».
— 132 «Знос інших необоротних матеріальних активів».
Нарахована амортизація включається до складу витрат адміністративних
витрат (рахунок 92 «Адміністративні витрати»), витрат на збут (рахунок 93
«Витрати на збут»), інших витрат операційної діяльності (рахунок 94 «Інші
витрати операційної діяльності») залежно від цілей використання об’єкта
основних засобів:
1) нарахування амортизації з використанням тільки рахунків класу 9
92 «Адміністративні витрати», 93 «Витрати на збут»), 94 «Інші витрати
операційної діяльності»Кт 131 «Знос основних засобів», 132 «Знос інших
необоротних матеріальнихактивів»;
2) нарахування амортизації з використанням рахунків класу 8 «Витрати за
елементами»:Дт 83 «Амортизація»Кт 131 «Знос основних засобів», 132 «Знос інших
необоротних матеріальнихактивів»;
Дт 92 «Адміністративні витрати», 93 «Витрати на збут»), 94 «Інші витрати
операційної діяльності»Кт 83 «Амортизація».
Облік операцій переоцінки основних засобів
У процесі господарської діяльності підприємство має право
проводити переоцінювання (дооцінювання або уцінювання) об’єктів основних
засобів, якщо їхня залишкова вартість суттєво відрізняється від справедливої
вартості на дату балансу.Економічна необхідність переоцінки полягає у
визначенні реальної вартості об’єкта і в уточненні витрат підприємства на його
експлуатацію. Операції з переоцінки основних засобів складаються з операцій
зменшення первісної вартості об’єктів та їхнього зносу — уцінки, і операцій
збільшення первісної вартості об’єктів та їхнього зносу — дооцінки.
У разі переоцінювання об’єкта основних засобів на ту саму дату
переоцінюються всі об’єкти групи основних засобів, до якої належить цей об’єкт.
Переоцінювання основних засобів може проводитись у випадку, коли відношення
справедливої вартості об’єкта основних засобів до їхньої залишкової вартості
перевищує величину суттєвості. Величина суттєвості встановлюється кожним
підприємством самостійно і вказується в наказі про облікову політику.
Переоцінювання основних засобів тієї групи, об’єкти якої вже зазнали
переоцінювання, надалі має проводитися з такою регулярністю, щоб їхня залишкова
вартість на дату балансу суттєво не відрізнялася від справедливої вартості.
Частота переоцінювань залежить від коливань справедливої вартості об’єктів
основних засобів, що переоцінюються. Коли існують значні та непостійні
коливання справедливої вартості об’єктів основних засобів, тоді такі об’єкти
звичайно слід переоцінювати щорічно. У разі незначного коливання справедливої
вартості об’єктів основних засобів можна їх переоцінювати кожні три або п’ять
років.
Основні засоби переоцінюються за рішенням керівника підприємства згідно з
відповідним наказом. На підставі цього документа створюється комісія з
переоцінювання та встановлюється порядок і строки його проведення. До складу
експертної комісії входять облікові працівники та інженери. Комісія встановлює
всі об’єкти основних засобів, які підлягають переоцінюванню. Бухгалтерія
підприємства готує відомість переоцінки основних засобів у довільній формі. В
ній фіксують інвентарний номер та найменування об’єкта, його первісну вартість,
суму нарахованого зносу, залишкову вартість. Члени комісії визначають по
кожному об’єкту основних засобів справедливу вартість та розраховують індекс
переоцінювання.
Переоцінена первісна вартість та сума переоціненого зносу об’єктів
основних
засобів визначається множенням відповідно первісної вартості і суми зносу
цих об’єктів на індекс переоцінювання. Індекс переоцінювання визначається
діленням справедливої вартості об’єкта, який переоцінюється, на його залишкову
вартість.
Сума дооцінки (уцінки) вартості і зносу об’єкта основних засобів
визначається як різниця цих показників до і після застосування індексу
переоцінювання.
Якщо залишкова вартість об’єкта дорівнює нулю, то його переоцінена
залишкова вартість відповідатиме справедливій вартості без зміни суми зносу
об’єкта.
Дані про переоцінювання (зміну первісної вартості і зносу) відображаються
в регістрах аналітичного обліку основних засобів (відомість обліку необоротних
активів і зносу). Необхідно зберігати всю інформацію про порядок визначення
справедливої вартості об’єктів основних засобів на дату переоцінювання. Якщо
переоцінювання проводилось із залученням професійних оцінювачів, то обов’язково
складається звіт про експертне оцінювання, в якому, крім справедливої вартості
майна, досить детально фіксують підходи і методологію дослідження цієї
вартості.
Відображення в бухгалтерському обліку результатів переоцінювання вартості
основних засобів залежить від результатів минулих переоцінок. Так, результат
першого переоцінювання відображають так: сума дооцінки вартості і зносу
збільшує первісну вартість і накопичений знос об’єкта основних засобів, а сума
уцінки вартостіі зносу зменшує первісну вартість і накопичений знос. Різниця
між сумою дооцінки вартості і сумою дооцінки зносу основних засобів
зараховується на збільшення додаткового капіталу, а різниця між сумою уцінки
вартості і сумою уцінки зносу включається до складу витрат:
1) відображення дооцінки залишкової вартості об’єкта основних засобів:
Дт 10 «Основні засоби»
Кт 423 «Дооцінка активів»;
2) відображення дооцінки нарахованого зносу об’єкта основних засобів:
Дт 423 «Дооцінка активів»
Кт 131 «Знос основних засобів»;
3) відображення уцінки нарахованого зносу об’єкта основних засобів:
Дт 131 «Знос основних засобів»
Кт 10 «Основні засоби»;
4) відображення уцінки залишкової вартості об’єкта основних засобів:
Дт 975 «Уцінка необоротних активів і фінансових інвестицій»
Кт 10 «Основні засоби».
У разі дооцінки об’єкта основних засобів, який раніше було переоцінено,
перевищення суми попередніх уцінок (відображених у складі витрат) над сумою
попередніх дооцінок (відображених у складі доходів) залишкової вартості цього
об’єкта включається до складу доходу звітного періоду. І лише різниця між сумою
дооцінки залишкової вартості та вказаним перевищенням відображається у складі
додаткового капіталу. І навпаки, під час уцінювання об’єкта основних засобів,
який раніше було переоцінено, перевищення суми попередніх дооцінок
(відображених у складі доходів) над сумою попередніх уцінок (відображених у
складі витрат) залишкової вартості цього об’єкта списується в дебет рахунка
додаткового капіталу. Різниця між сумою уцінки залишкової вартості об’єкта та
вказаним перевищенням відображається у складі витрат звітного періоду.
 Облік операцій з поліпшення основних засобів
Основним документом, що регламентує питання відображення в
бухгалтерському обліку витрат на ремонт основних засобів, є П(С)БО 7 (п. 14 та
15). Ремонти умовно поділяють на два типи:
— поточні ремонти здійснюються за необхідності і виконуються в
основному
власними силами. До поточних ремонтів належать дрібні роботи щодо заміни
або ремонту окремих зношених деталей, вузлів машин, обладнання, елементів
конструкції будівель та споруд, а також профілактичні ремонти й огляди для підтримки
об’єктів у первісному робочому стані;
— капітальні ремонти здійснюються з періодичністю понад один рік,
при цьому здійснюються повне розбирання, заміна або відновлення всіх зношених
деталей, вузлів. Капітальні ремонти поліпшують об’єкти основних засобів та
призводять до зростання майбутніх економічних вигод (модернізація, модифікація,
добудо- ва, реконструкція та ін.) від використання об’єктів.
Ремонтні роботи організовуються і проводяться підрядним і господарським
способами. Підрядний спосіб полягає в
тому, що для проведення ремонтів залучаються спеціалізовані ремонтні
підприємства й інші сторонні організації, які виконують ремонти за
договорами. Господарський спосіб являє собою виконання ремонтних робіт
силами і засобами самого підприємства. Облік ремонтів, які здійснюються
підрядним способом, прово-
диться на підставі договорів або наряд-замовлень. Передача основних
засобів у ремонт оформляється накладною-вимогою. У міру закінчення ремонту
підрядник письмово повідомляє замовникові. Закінчений ремонт обладнання
приймається за актом. Розрахунки з підрядчиками за капітальний ремонт
обладнання проводиться згідно з рахунками за повністю закінчені ремонтні роботи
по об’єкту в цілому відповідно до вартості ремонту. До рахунків прикладаються
акти приймання виконаних робіт.
Приймання закінчених робіт з ремонту і поліпшення основних засобів
(модернізація, добудова, реконструкція тощо) оформляється актом
приймання-передачі відремонтованих, реконструйованих та модернізованих об’єктів
також оформляється довідка-розшифровка. Рішення про характер і
ознаки здійснюваних підприємством робіт, тобто чи спрямовані вони на підвищення
техніко-економічних можливостей (модернізацію, модифікацію, добудову,
реконструкцію) об’єкта, що приведе в майбутньому до збільшення
економічних вигод, чи здійснюються вони для підтримання
об’єкта в придатному для використання стані та одержання первісно визначеної
суми майбутніх економічних вигод від його використання, приймається керівником
підприємства з урахуванням результатів аналізу існуючої ситуації та суттєвості
таких витрат. Зокрема, заміна окремих важливих компонентів (частин) основних
засобів (двигунів тощо) може бути відображена як заміна об’єкта основних
засобів, якщо термін корисного використання такої частини відрізняється від
терміну корисного використання основних засобів, до яких належить цей
компонент. У цьому випадку заміна такого компонента відображається як
капітальні інвестиції у придбання нового об’єкта основних засобів і замінений
об’єкт списується. Витрати на поліпшення основних засобів для відновлення
майбутніх економічних вигод, очікуваних від їхнього використання, визнаються
капітальними інвестиціями за умови, що балансова вартість активу не пе-ревищує
суми його очікуваного відшкодування. Сумою очікуваного відшкодування вважається
найбільша з двох оцінок: чиста вартість реалізації або теперішня вартість майбутніх
чистих грошових надходжень від використання основних засобів, включаючи його
ліквідаційну вартість.
Витрати на капітальний ремонт об’єкта основних засобів визнаються
витратами звітного періоду. Такі витрати можуть бути визнані капітальними
інвестиціями, якщо витрати на значний огляд і капітальний ремонт можуть бути
ідентифіковані з окремою замортизованою частиною (компонентом) основних
засобів. Витрати на ремонт можуть бути визнані капітальними інвестиціями, якщо
ціна придбання активу вже відображає зобов’язання (необхідність) підприємства
здійснити в майбутньому витрати для приведення активу до стану, в якому він
придатний для використання.
Наприклад, у разі придбання будівлі, яка потребує ремонту, витрати на
ремонт приймаються на збільшення первісної вартості цієї будівлі до суми, яка
може бути відшкодована від використання будівлі в майбутньому.
Згідно з п. 14 П(С)БО 7, вартість робіт, що приводить до збільшення
очікуваних майбутніх вигод від об’єкта основних засобів, включається до
капітальних інвестицій з майбутнім збільшенням первісної вартості основних
засобів. Підставою для визнання капітальними інвестиціями витрат, пов’язаних з
поліпшенням основних засобів, є зростання внаслідок цих витрат очікуваного
терміну корисного використання об’єкта, кількості та/або якості продукції
(робіт, послуг), яка виробляється (надається) цим об’єктом.
1 Здійснено капітальний ремонт об’єкта осно-вних засобів підрядним
способом152 «Придбання(виготовлення)основних засобів»631 «Розрахунки з
вітчизняними по-стачальниками»
2 Відображено ПДВ 641 «Розрахунки заподатками»631 «Розрахунки
звітчизняними по-стачальниками»
3 Збільшено первісну вартість об’єкта основних засобів10 «Основні
засо-
би»152 «Придбання(виготовлення)основних засобів»
4 Оплачено ремонт об’єкта основних засобів 631 «Розрахунки
звітчизняними по-стачальниками»311 «Поточні ра-хунки в національній валюті»
Прикладами такого поліпшення є:
а) модифікація, модернізація об’єкта основних засобів з метою подовження
терміну його корисної експлуатації або збільшення його виробничої потужності;
б) заміна окремих частин устаткування для підвищення якості продукції
(робіт, послуг);
в) впровадження ефективнішого технологічного процесу, завдяки чому змен-
шаться первісно оцінені виробничі витрати;
г) добудова (надбудова) будівлі, що збільшить кількість місць (площу)
будівлі, обсяги та/або якість виконуваних робіт (послуг) чи умови їх виконання.
Згідно з п. 15 П(С)БО 7, витрати, що здійснюються для підтримання об’єкта
в
робочому стані та одержання первісно визначеної суми майбутніх
економічних вигод від його використання (технічний огляд, технічне
обслуговування, ремонт тощо), включаються до складу витрат звітного періоду.
До технічних паспортів, інвентарних карток або інших реєстрів
аналітичного обліку відповідних об’єктів основних засобів заносяться дані про
змінені техніко-економічні характеристики (вартість, потужність, площу тощо) в
результаті їх поліпшення.
1 Здійснено поточний ремонт об’єкта основних засобів силами сторонньої
92 «Адміністративні витрати», 93 «Витрати на
збут»,941 «Витрати на дослі-
дження і розробки»631 «Розрахунки з вітчизняними постачальниками»
2 Відображено ПДВ 641 «Розрахунки за податками»631 «Розрахунки з
вітчизняними постачальниками»
4 Оплачено ремонт об’єкта основних засобів 631 «Розрахунки з вітчизняними
постачальниками» 311 «Поточні рахунки в національній валюті»
Поточні і капітальні ремонти плануються відповідними технічними службами
залежно від стану основних засобів.
Наприкінці кожного року відповідна служба визначає, які закріплені за нею
об’єкти потребують капітального ремонту, граничні терміни експлуатації,
періодичність проведених ремонтів, складає графік ремонтів.
Бухгалтерія заносить вартість ремонтів до інвентарної картки і визначає
вид
поліпшення: або це ремонт (підтримання об’єкта в робочому стані), або
модернізація. Витрати на модернізацію в бухгалтерському обліку збільшують
вартість об’єкта основних засобів і далі амортизуються.
Витрати на підтримання об’єкта в робочому стані відносяться на відповідні
витратні рахунки. Для податкового обліку всі витрати на поліпшення фіксуються
та відносяться на збільшення балансової вартості груп основних засобів.
. Інвентаризація основних засобів
У процесі проведення інвентаризації основних засобів
перевіряється наявність і стан будівель, споруд, незавершеного будівництва,
інвентар та устаткування, а також земельні ділянки. Така перевірка
проводиться в таких розрізах: власні основні засоби, на відповідальному
зберіганні, в ремонті, передані або прийняті в оренду (лізинг) основні засоби.
До початку проведення інвентаризації необхідно перевірити наявність та
стан інвентарних карток, описів та інших реєстрів аналітичного обліку, а також
технічних паспортів, іншої технічної документації; наявність документів на
основні засоби, що були здані або отримані підприємством на правах оренди
(лізингу), на зберігання або в тимчасове користування. За відсутності
документів необхідно забезпечити їх отримання та оформлення.
Після детального вивчення зазначеної інформації члени комісії проводять
огляд об’єктів з метою перевірки їх фактичної наявності в місцях експлуатації
та встановлення їх придатності для подальшого використання за призначенням.
Привласнені об’єктам основних засобів інвентарні номери не повинні
змінюватись упродовж усього терміну їхньої експлуатації. Заміна інвентарних
номерів може бути проведена лише в тих випадках, якщо виявлено, що об’єкти
помилково відображаються не в тій групі основних засобів, до якої вони повинні
бути включені за своїм техніко-виробничим призначенням, а також у випадках
установлення неправильної їх нумерації.
У ході проведення інвентаризації будинків, споруд та іншої нерухомості
інвентаризаційна комісія перевіряє наявність документів, які підтверджують
знаходження вказаних об’єктів у власності підприємства. Також перевіряється
наявність документів на земельні ділянки, водойми та інші об’єкти природних
ресурсів, що перебувають у власності підприємства.
При виявленні об’єктів, що не прийняті на облік, а також об’єктів, за
якими в
реєстрах бухгалтерського обліку відсутні або вказані неправильні дані, що
їх характеризують, комісія повинна включити до опису правильні дані та технічні
показники за цими об’єктами. При виявленні необлікованих основних засобів
встановлюється, коли і за чиїм розпорядженням надійшли невраховані об’єкти,
виявлені при інвентаризації, за рахунок яких джерел списані витрати на їхнє
придбання. Ці відомості відображаються в протоколі засідання інвентаризаційної
комісії. У разі неможливості встановлення первісної вартості за фактичними
витратами не обліковані об’єкти оцінюються за їхньою справедливою вартістю на
дату їх виявлення. Знос визначають експертним шляхом залежно від технічного
стану відповідного об’єкта.
При інвентаризації основних засобів поряд з перевіркою їхньої фактичної
наявності встановлюється ступінь їхнього фактичного зносу, за результатами
якого коригуються записи на рахунках обліку необоротних активів.
Основні засоби, не придатні до експлуатації і до відновлення, до опису
фактичних залишків не включаються. На ці предмети інвентаризаційна комісія
складає окремі описи із зазначенням часу введення в експлуатацію і причин, з
яких вони стали непридатними для подальшого використання. Списання таких
об’єктів здійснюється відповідно до діючого порядку щодо ліквідації основних
засобів.
Основні засоби, які на момент інвентаризації перебувають за межами
підприємства(в далеких рейсах морські та річні судна, залізничний рухомий
склад, автомашини; передані на капітальний ремонт машини та обладнання тощо),
інвентаризуються до моменту тимчасового їхнього вибуття.
Основні засоби, що перебувають у лізингу, ремонті тощо, вносяться до
інвентаризаційного опису на підставі актів, накладних, квитанцій та інших документів,
які засвідчують приймання вказаного майна ремонтними, обслуговуючими та іншими підприємствами.
Інвентаризація незакінчених капітальних робіт (незавершеного виробництва)
проводиться по кожному об’єкту окремо. Інвентаризаційна комісія повинна перевірити,
чи не обліковується в складі незавершеного виробництва обладнання,передане до
монтажу, але монтаж якого фактично не розпочатий, а також стан законсервованих
об’єктів і тих, будівництво яких тимчасово припинено, виявити причини і
підстави для їхньої консервації або припинення будівництва. В описі
зазначається назва
об’єкта, детальний опис стадії робіт, а також обсяг виконаних робіт.
При інвентаризації витрат на незавершені ремонти основних засобів комісія
вивчає первинні документи, на підставі яких здійснюється ремонт, перевіряє
відповідність фактично витрачених на ремонт деталей, вузлів або витрат на їх
відновлення документам, які складаються перед постановкою об’єктів основних
засобів на ремонт;
дає оцінку ефективності проведених витрат на такі ремонти та контролює їх
відповідність існуючим нормативам; визначає ступінь готовності об’єктів, що
ремонтуються;
підраховує економію або перевитрати коштів, а в окремих випадках
перевіряє доцільність проведення таких ремонтів. На незавершений ремонт складається
акт інвентаризації із зазначенням назви об’єкта, який ремонтується, виду,
відсотка виконання робіт, а також кошторисної і фактичної вартості виконаних
робіт.
У випадку встановлення не відображених у бухгалтерському обліку
підприємства виконаних робіт капітального характеру (добудова поверхів,
прибудова нових приміщень тощо) або часткової ліквідації будинків та споруд
(ліквідація окремих конструктивних елементів), інвентаризаційна комісія
визначає суми збільшення або зменшення первісної вартості об’єктів.
 Розкриття інформації про склад і рух необоротних активів
у фінансовій звітності
Відомості про наявність, рух і амортизацію основних засобів надаються в
різних варіантах і з різною деталізацією майже в усіх формах фінансової
звітності. Але найбільш детальна інформація про основні засоби подається у
формі 5 «Примітки до річної фінансової звітності» (розділ 2 «Основні засоби»).
Графи таблиці цієї форми дають можливість побачити рух основних засобів і зміну
їхньої вартості упродовж звітного року.
Рядки 100–250 таблиці надають відомості в розрізі класифікаційних груп
основних засобів, а в рядку 260 відображаються їх підсумкові значення за всіма
графами таблиці.
Форма № 1 «Баланс» у графах 3 і 4 відображає відомості про первісну
вартість і знос основних засобів (рядки 031, 032). Залишкова вартість основних
засобів у рядку 030 формується як різниця відповідних даних рядків 031 і 032
форми № 1. У графах 3 і 4 рядка 260 «Амортизація» розділу 2 «Елементи
операційних витрат» форми 2 «Звіт про фінансові результати» відображається сума
нарахованої амортизації основних засобів, яка відноситься до операційних
витрат.
У формі № 4 «Звіт про власний капітал» у графі 6 рядка 060 «Дооцінка
основних засобів» відображається інформація про суми дооцінки або уцінки
залишкової вартості основних засобів.
 Практичний блок
Контрольні запитання
1. У яких законодавчих та нормативних актах держави визначається зміст
понять основних засобів і основних фондів?
2. Назвіть основні критерії віднесення матеріального об’єкта до
основних засобів.
3. Дайте визначення категорії «основні засоби і нематеріальні активи».
4. Перерахуйте класифікаційні групи необоротних активів, які
використовуються для цілей бухгалтерського обліку.
5. Назвіть групи основних засобів, які не амортизуються.
6. Дайте характеристику основних груп основних фондів для цілей
оподаткування прибутку підприємства (податкового обліку).
7. Дайте визначення первісної вартості необоротних активів.
8. Назвіть складові формування первісної вартості основних засобів.
9. Перерахуйте випадки використання справедливої вартості при оцінці
основних засобів.
10. Як визначити залишкову (балансову) вартість основних засобів?
11. Назвіть відомі види оцінки основних засобів.
12. Дайте характеристику рахунка 15 «Капітальні інвестиції».
13. Перерахуйте усі випадки використання акта приймання-передачі
(внутрішнього переміщення) основних засобів за формою ОЗ-1.
14. Назвіть первинний документ з обліку основних засобів, який
використовується для оформлення вибуття окремих об’єктів основних
засобів.
15. Що є об’єктом аналітичного обліку основних засобів?
16. Назвіть основні шляхи надходження основних засобів на
підприємство.
17. Охарактеризуйте порядок визнання і оцінки об’єктів основних
засобів, що збудовані на підприємстві.
18. Назвіть можливі умови ліквідації основних засобів за власною
ініціативою підпри ємства.
19. Дайте визначення фізичного і морального зносу основних засобів.
20. Назвіть основні фактори, що впливають на величину амортизації.
21. За яким методом амортизації залишкова вартість об’єкта основних
засобів ніколи не буде дорівнювати нулю?
22. Яким чином розраховується річна сума амортизації з використанням
прямолінійного методу нарахування амортизації?
23. За якою формулою визначається індекс переоцінки основних засобів?
24. Дайте визначення поняття «амортизація».
25. Дайте характеристику виробничого методу нарахування амортизації.
Тести для самоконтролю
1. Первинний документ «Акт приймання-передачі основних засобів» за формою
ОЗ-1 використовується для:
а) оформлення купівлі і введення в експлуатацію основних засобів;
б) оформлення приймання закінчених робіт з добудови і дообладнання
основних засобів;
в) оформлення списання непридатних об’єктів основних засобів;
г) ведення аналітичного обліку основних засобів.
2. Виберіть господарську операцію, яка відображається бухгалтерським
проведенням Дт 23 «Виробництво» Кт 131 «Знос основних засобів»:
а) списання будівельних матеріалів на будівництво об’єкта основних
засобів;
б) списання суми зносу ліквідованого об’єкта основних засобів;
в) нарахування амортизації основного виробничого обладнання;
г) введення в експлуатацію об’єкта основних засобів.
3. Виберіть господарську операцію, яка відображається бухгалтерським
проведенням Дт 10 «Основні засоби» Кт 15 «Капітальні інвестиції»:
а) придбання об’єкта основних засобів;
б) введення в експлуатацію об’єкта основних засобів;
в) переоцінювання об’єкта основних засобів;
г) продаж об’єкта основних засобів.
4. Інвентарна картка обліку основних засобів за формою ОЗ-6 необхідна
для:
а) ведення синтетичного обліку операцій з основними засобами;
б) ведення аналітичного обліку об’єктів основних засобів;
в) розрахунку амортизації основних засобів;
г) усі відповіді вірні.
5. До якого методу нарахування амортизації належить твердження, що
залишкова вартість об’єкта основних засобів ніколи не буде дорівнювати нулю:
а) метод прямолінійного списання;
б) метод зменшення залишкової вартості;
в) кумулятивний метод;
г) виробничий метод?
6. Виберіть можливий метод нарахування амортизації для необоротних
матеріальних активів:
а) прямолінійний;
б) виробничий;
в) в розмірі 100% вартості в перший місяць їх використання;
г) усі відповіді правильні.
7. Річна сума амортизації при використанні методу прямолінійного списання
визначається так:
а) амортизаційна вартість ділиться на строк корисного використання
об’єкта;
б) первісна вартість об’єкта множиться на річну норму амортизації;
в) амортизаційна вартість множиться на кумулятивний коефіцієнт;
г) фактичний обсяг виробництва продукції множиться на виробничу ставку
амортизації.
8. Виберіть формулу, за якою визначається коефіцієнт переоцінювання
вартості основних засобів:
а) первісна вартість об’єкта  індекс інфляції;
б) справедлива вартість об’єкта  індекс інфляції;
в) справедлива вартість об’єкта / балансову вартість об’єкта;
г) первісна вартість  індекс переоцінки.
9. Метод амортизації об’єкта основних засобів на підприємстві:
а) вибирається підприємством самостійно;
б) призначається міністерством фінансів;
в) визначається податковою інспекцією;
г) визначається місцевими органами влади.
10. Виберіть бухгалтерську проводку, яка відображає в обліку списання
суми зносу ліквідованого об’єкта основних засобів:
а) Дт 976 «Списання необоротних активів»
Кт 10 «Основні засоби»;
б) Дт 131 «Знос основних засобів»
Кт 10 «Основні засоби»;
в) Дт 92 «Адміністративні витрати»
Кт 131 «Знос основних засобів»;
г) Дт 152 «Придбання (виготовлення) основних засобів»
Кт 631 «Розрахунки з вітчизняними постачальниками».
Практичні вправи для самостійної роботи
Вправа 1
Підприємство в процесі будівництва цеху для виробничих потреб
господарським способом мало такі витрати з ПДВ (суми умовні), показані в
Витрати Сума, тис. грн
1. Проектно-кошторисна документація -60
2. Комплексна експертиза проектно-кошторисної документації-
6
3. Будівельні матеріали - 600
4. Послуги сторонніх організацій (екскаватор, автомобіль, кран) - 6
5. Оплата праці працівників, зайнятих на будівництві з урахуванням
відрахувань на соціальні заходи - 770
Складіть відповідні бухгалтерські записи для відображення в
обліку витрат на формування вартості об’єкта основних засобів і введення його в
експлуатацію.
Вправа 2
Підприємство купило автомобіль ВАЗ-21099 у фізичної особи за ціною,
визначеною експертним шляхом.
-Сплачено за автомобіль - 22700
-Сплачено збір до Пенсійного фонду -
681
-Нараховано і сплачено податок на транспорт - 57
-Сплачено реєстраційний збір - 182
Складіть відповідні бухгалтерські записи за операціями
купівлі і введення в експлуатацію легкового автомобіля.
Вправа 3
Первісна вартість придбаного обладнання становить 20 000 грн, а термін
його корисного використання — 4 роки. Очікується, що ліквідаційна вартість
цього обладнання буде 2000 грн.
Виконайте розрахунки амортизації з використанням методів прямолінійного
списання, зменшення залишкової вартості, прискореного зменшення залишкової
вартості, суми чисел років (кумулятивний), виробничого, враховуючи очікуваний
обсяг виробництва 90 000 одиниць готової продукції. За результатами розрахунків
порівняйте ці методи і висновки.

alt: При визначенні терміну корисного використання враховується: очікуване використання об’єкта підприємством з урахуванням його потужності або фізичної продуктивності; очікуваний фізичний та моральний знос; правові обмеження щодо…

alt: У графах 3 і 4 рядка 260 «Амортизація» розділу 2 «Елементи операційних витрат» форми 2 «Звіт про фінансові результати» відображається сума нарахованої амортизації основних засобів,…

alt: Виберіть формулу, за якою визначається коефіцієнт переоцінювання вартості основних засобів: а) первісна вартість об’єкта  індекс інфляції; б) справедлива вартість об’єкта  індекс інфляції; в)…


extracted_text:
Государственное казенное учреждение социального
обслуживания     Краснодарского края «Белореченский социально-реабилитационный
центр           для несовершеннолетних»

КЛУБ ВЫХОДНОГО ДНЯ.
ПАТРИОТИЧЕСКОЕ МЕРОПРИЯТИЕ –
 «РОССИЯ – РОДИНА МОЯ!»

             Разработчик: воспитатель
Пецура А.А.
Дата проведения:
01.02.2020 г.

с.Великовечное

Патриотическое мероприятие «Россия – родина моя»

Цель:
-
помочь воспитанникам осознать чувство долга перед Родиной и уважения к ней;
-
закрепить убежденность воспитанников в том, что каждый молодой человек должен
готовить себя к защите интересов своей Родины на любом поприще и в любой сфере.
 Принципы
организации:
-
равенство всех участников, включая ведущего;
-
создание личной мотивации;
-
отсутствие соревнования, соперничества, замена этих «стимулов» самооценкой,
самовоспитанием.
Оборудование:
Переходящий кубок, ноутбук, два ватмана, два флажка,
картинки для коллажа, клей, маркеры разноцветные.
УЧАСТНИКИ:
     1.- воспитанники 3-4 группы (12 человек),
- члены жюри:
 2.  Ответственный воспитатель: Пецура Анна
Александровна (4-я группа).

1. ОПРОСНИК:
1.
 Вопросы задаются
командам по очереди. Если та команда, которой был задан вопрос, не знает
ответа, отвечают те, кто знает ответ.. Жюри оценивает правильность ответов.
Если задан вопрос №20, 21, 22 и т.п., то балл получает та команда, которая
назовет поэта, город и т.д. последним.
2.
Как зовут президента России?
3.
Назовите цвета российского флага.
4.
Назовите столицу России.
5.
Кто изображен на государственном гербе?
6.
Как наша родина называлась раньше?
7.
Назовите столицу первого русского государства.
-
Москва, - Петербург, - Киев.
7.
К древнерусским сооружениям относятся:
-
собор,  - мечеть, - кремль.
8.
Жилой дом у русского народа – это:
-
хата, - изба, - юрта.
9.
Русский праздник проводов зимы – это:
-
Рождество, - Масленица, - Пасха.
10.
Что не относится к блюдам русской кухни?
-
щи, - манты, - блины.
11.
Что такое «Аз», «Буки», «Веди»?
12.
Какое дерево считают символом России?
13.
Наши предки славяне – жители Древней Руси писали на самом дешевом, самом доступном материале. На чем?
14.
Кто напечатал для детей первую в нашей стране Азбуку-Букварь?
15.
Как называлась первая русская газета?
16.
Существует поговорка «Тяжела шапка Мономаха». Что она значит? И кто такой Мономах?
-
воин, - киевский князь, - царь.
17.
Когда на Руси отмечали Новый год до Петра I?
18.
Кто такой Петр I?
19.
Какая сказка не является русской народной?
-
«Маша и медведь», - «Снегурочка», - «Красная шапочка».
20.
Какие еще русские народные сказки знаете?
21.
Назовите известных поэтов России.
22.
Назовите известных русских художников.
23.
Какие города России вы знаете?
24.
Какая река течет не по территории России?
-
Белая, - Волга, - Амазонка.
25.
Как зовут космонавта, который первым полетел в космос?
26.
Каких еще космонавтов нашей страны вы знаете?
27.
Как звали трех былинных богатырей?
28.
Кем был Илья Муромец?
-
князь, -крестьянский сын, - дружинник.
29.
Какие животные живут на территории России?
30.Закончи пословицу:
«Человек без Родины, что соловей без…»

Объявляется
2-й конкурс «Знаешь ли ты гимн России?»
       Педагог: Наша викторина, это,
конечно, не тот торжественный случай, когда требуется исполнить гимн, однако,
вы должны понимать, что слова гимна своей страны должен знать каждый гражданин.
Мы все видели, как пели гимн наши спортсмены во время XXII Олимпийских игр в г.
Сочи и гордились ими. Итак, начнём. Ваша задача всей командой исполнить гимн
России. За лучшее исполнение начисляется максимум пять баллов.

Объявляется
3-й конкурс «Умелый дизайнер»

(На столе лежит множество картинок, на тему нашей Родины: от государственной
атрибутики, до народных промыслов, кулинарные русские блюда, пейзажи и т.п.
Двум представителям, по одному от каждой команды нужно за 10 секунд отобрать
понравившихся 5-10 изображений, вернуться к команде, обсудить будущий коллаж и
выполнить его проект на ватмане. На выполнение работы отводится 3-4 минуты.
Оценивается конкурс по 5-ти балльной шкале.)
Во время
выполнения коллажа прозвучит песня «Я люблю тебя, Россия», музыка Д. Тухманова, слова М. Ножкина.
Педагог: Теперь предоставим слово
для подведения итогов и объявления победителей членам нашего жюри.
Вручение
переходящего кубка.
Общая
фотография.

file_name: 01.02.2020 Мероприятие Россия - родина моя.doc

alt: Какое дерево считают символом

title: Патриотическое мероприятие "Россия - родина моя"


extracted_text:
Викторина: «Сегодня в моде ЗОЖ!»
Цель: актуализация и формирование знаний
обучающихся о составляющих здоровья, здорового образа жизни.
Задачи:
·
сформировать у детей
необходимые знания, умения и навыки по здоровому образу жизни;
·
использовать
полученные знания в повседневной жизни;
·
способствовать
укреплению детей во время учебного процесса и во внеурочной деятельности.
         Здравствуйте! При встрече люди обычно
говорят это хорошее, доброе слово, желая друг другу здоровья. Здоровье очень
важно, ведь если человек часто болеет, он мало успевает сделать. Здоровье зависит от самого человека, от того как он о нём
заботится, от образа жизни. А что нужно для того, чтобы быть здоровым?
Необходимо хотя бы
за режимом и гигиеной питания, употреблять витамины, заниматься физической
культурой. Также поддерживать здоровье помогают лекарственные травы. От чего
зависит здоровье?
Вклад различных
влияний на здоровье следующий:
10% - уровень
медицинской помощи,
20% -
наследственность,
20% - окружающая
среда,
50% - образ жизни.
И так, мы видим,
что здоровье человека создаёт наш образ жизни: то, что мы едим, как мы
двигаемся. Здоровье – это здоровый организм. А любой организм состоит из
клеток. Ваша задача – сохранить и приумножить количество здоровых клеток.
Сейчас предлагаю вам закрепить свои знания и приобрести новые и о том, как вы
должны заботиться о своём здоровье, с помощью викторины.
1 станция – «Знакомство»
Вам нужно немного
рассказать о себе.
2 станция – «Разминка».
1. Что не купишь
ни за какие деньги. (Здоровье).
2. Для
нормального функционирования человеку необходимо в день 2,5 литров этого
вещества. Что это? (Вода).
3.Как называется
массовое заболевание людей. (Эпидемия).
4. Рациональное
распределение времени в течение суток. (Режим).
5. Тренировка
организма холодом. (Закаливание).
6. Какая жидкость
переносит в организме кислород. (Кровь).
7. Как называется
наука о чистоте. (Гигиена).
8. Мельчайший
организм, переносящий инфекцию. (Микроб).
9. Добровольное
отравление никотином. (Курение)
10. Этот русский
полководец в детстве был очень слабым ребёнком, но он прекрасно закалил себя.
Лучшим способом закалки он считал русскую баню. Там он выдерживал ужасный жар
на полке, после чего на него выливали 10 вёдер холодной воды. (А.В. Суворов).
11. Назовите
витамин, который вырабатывается в организме человека только под воздействием
солнечных лучей. (Витамин Д).
12. В этом
состоянии люди проводят треть своей жизни. Оно полезно и необходимо. Что это?
(Сон).
13. Можно ли
после бега сразу сесть, чтобы отдохнуть?
(Нет, нужно походить,
чтобы кровь не застоялась в венах).
14. Она является
залогом здоровья (Чистота).
15. У детей чаще,
чем у взрослых, бывает искривление позвоночника и ног, однако они реже ломают
кости. От какого вещества это зависит? (Кальций).
3 станция –
«Органы чувств»
У людей имеется
пять органов чувств, но самым информативным является зрение. Согласно
исследованиям ученых, человек получает 90% информации об окружающем его мире
через глаза. С целью оказания помощи людям, которые имеют ослабленное или
атрофированное зрение, а также пропаганды профилактики зрительной функции в
1998 г. ВОЗ был учрежден Всемирный день зрения. Этот праздник отмечают ежегодно
во второй четверг октября. Россия присоединяется к международному празднованию.
Целью праздника является привлечение внимания к проблеме зрения, что важно,
ведь в современном мире все постоянно контактируют с техникой и излучением,
компьютерами и планшетами. Все вопросы будут касаться зрения.
1.
Почему крокодилы
плачут во время еды? (железы глаз так выводят соли)
2.
Почему быки злятся,
когда видят красный цвет? (не злятся, они его не различают, их раздражает
движение тряпки, т.к. они близоруки)
3.
Правда ли, что мозг
страуса меньше глаза? (Да)
4.
Правда ли, что мужчины
и женщины страдают дальтонизмом в равной степени? (Нет, мужчины страдают им
чаще в десять раз)
5.
Какой врач лечит
глаза? (офтальмолог)
6.
Болезнь, при которой
вам плохо видны далекие предметы и хорошо близкие? (близорукость)
4 станция —
«Спорт и питание»
Он содержит
вопросы о спорте и питании, как о второй важнейшей составляющей правильного
образа жизни, влияющего на здоровье напрямую.
1.
Фрукт для лечения
температуры? (Лимон, Малина)
2.
В какое время года
лучше всего закаляться? (летом)
3.
Можно ли давать другим
свою расческу/помаду/полотенце? (нет, можно заразиться кожным заболеванием)
4.
Почему не стоит
гладить бездомных животных? (много паразитов может передаться)
5.
Какие самые вредные
продукты вы знаете? (чипсы, лимонады и прочее)
6.
В какое время суток
лучше совершать ежедневную пробежку? (вечером по мнению большинства врачей)
7.
Основная причина
смерти во время приема наркотических веществ, даже впервые? (Передозировка)
8.
Наркотики уничтожают
клетки белков, ответственные за иммунную систему, так как при приготовлении их
используют всевозможные растворители. Какой орган, значит, страдает первым?
(Печень)
9.
Народная мудрость учит
нас, что это приносит одну радость, но сто видов горя. Что это? (Алкоголь)
10.
Самое распространенное
и доступное всем наркотическое вещество? (Никотин)
11.
Незаразная болезнь?
(кариес)
12.
Как называется
положение тела при любом действии? (осанка)
Станция 5 -
«Здоровье в порядке — спасибо зарядке»
Со здоровьем
дружен спорт,
Стадион, бассейны,
корт,
Зал, каток — везде
вам рады.
За старание в
награду –
Будут кубки и
рекорды,
Станут мышцы ваши
твёрды!
Только помните:
спортсмены,
Каждый день свой
непременно
Начинают с
физзарядки!
Предлагаю
предложить упражнение для зарядки.
6 станция «Разноцветные столы»
 Распределите
продукты по столам:
1.
Зеленый стол.
Продукты, которые нужно кушать регулярно.
2.
Желтый стол. Продукты,
которые нужно кушать нерегулярно.
3.
Красный стол.
Продукты, которые не нужно кушать.
1 группа:хлеб пшеничный и ржаной, овощи, фрукты,
булочки, крупяные изделия, торты, чипсы;
2 группа:ягоды, сахар, молоко, сладости,
маринованные продукты, пицца, сладкие газированные напитки.
3 группа:мясо, сыр, мед, яйца, рыба, масло,
копчености.
Ответы:Зеленый стол – хлеб, овощи, фрукты, ягоды,
сахар, молоко, мясо, сыр.
Желтый стол –
булочки, крупы, сладости, маринованные продукты, мед, яйца, рыба, масло.
Красный стол –
торты, чипсы, пицца, сладкие газированные напитки, копчености.
7 станция –
«Заверши пословицу»
Ведущий: Это конкурс пословиц о здоровье. На
самом деле пословиц о здоровье — множество. Сейчас вы должны её закончить. За каждый правильный ответ – 1
балл, максимальное кол-во баллов – 10.
1.
Береги платье снову, а
здоровье … (смолоду.)
2.
Чистота – половина…
(здоровья.)
3.
Болен – лечись, а
здоров… (берегись.)
4.
Было бы здоровье, а
счастье… (найдётся.)
5.
Где здоровье, там и…
(красота.)
6.
Двигайся больше –
проживёшь… (дольше.)
7.
Забота о здоровье –
лучшее… (лекарство.)
8.
Здоровье сгубишь –
новое… (не купишь.)
9.
Смолоду закалиться –
на век… (пригодится.)
10.
В здоровом теле… –
(здоровый дух.)
Станция 8 – «Ромашка»
Ведущий: Продолжительность жизни измеряется
годами, а её качество — здоровьем. Быть здоровым — естественное желание
человека, и он рано или поздно задумывается о своём здоровье. Один мудрец
сказал: «Здоровье человека во многом зависит от образа жизни, поведения и
умения помочь себе и другим в трудных ситуациях». ЗОЖ - это способ
жизнедеятельности, направленный на сохранение и улучшение здоровья, это основа
профилактики заболеваний. Давайте, вместе с вами определимсоставляющие элементы
ЗОЖ.
 Ромашка, в
серединке которой аббревиатура «ЗОЖ».
На лепестках
ромашки напишите составляющие, по вашему мнению, части понятия «здоровый образ
жизни», на каждом лепестке по одному элементу ЗОЖ.
Ведущий подводит итоги:
Итак, здоровый образ жизни составляют:
·
отказ от вредных
пристрастий (курение,
употребление алкогольных напитков и наркотических средств);
·
оптимальный двигательный
режим;
·
закаливание;
·
рациональное
питание;
·
личная гигиена;
·
положительные
эмоции.
Я очень надеюсь, что вы сделаете
правильный, здоровый выбор!Помните: ваше здоровье - в ваших руках!

file_name: Документ Microsoft Word.docx

alt: Викторина: «Сегодня в моде ЗОЖ!»

alt: Ведущий подводит итоги: Итак, здоровый образ жизни составляют: · отказ от вредных пристрастий (курение, употребление алкогольных напитков и наркотических средств); · оптимальный двигательный режим ;…

title: Викторина: "Сегодня в моде ЗОЖ!"


extracted_text:
Консультация для родителей «Методы и приемы управления
поведением ребенка»
Неспецифические методы коррекции поведения
можно разделить на две группы: методы изменения деятельности детей и методы
изменения отношения к ребенку.
Первая группа- методы изменения деятельности детей: введение

новых видов деятельности; изменения
содержания деятельности; изменение смысла деятельности.
Введение новых, дополнительных видов деятельности. Прежде всего,
это те виды деятельности, которые прежде либо отсутствовали в опыте ребенка, либо
были представлены недостаточно полно.  Например художественноэстетическая деятельность
в различных видах искусства.
1) В дошкольном возрасте дети преимущественно
слушают чтение взрослых и пересказывают услышанное. На примере работы со
сказкой детям можно предложить индивидуальное или коллективное придумывание
продолжения известной сказки; рисование по мотивам сказки, иллюстрации к сказкам;
разыгрывание (инсценирование) сказки, эпизодов сказки с помощью кукол(куклотерапия).
В сказочной куклотерапии дети «оживляют
» кукол. По мере того, как ребенок совершенствует взаимодействие с куклой, меняется
и его поведение. Даже неусидчивые, подвижные дети становятся более внимательными,
сдержанными, уравновешенными. Малообщительные, замкнутые – более открытыми, эмоциональными.
«Оживляя» куклу, ребенок фактически отрабатывает механизм саморегуляции – «держит
себя в руках», учится управлять своим поведением, адекватно выражать свои чувства.
Привлекательность сказки для коррекции
неконструктивного поведения детей заключается в следующем:
-в сказках отсутствуют прямые нравоучения и
назидания;
-в сказочных сюжетах встречаются ситуации и проблемы, которые
переживает каждый ребенок: необходимость выбора, взаимопомощь, борьба добра со злом.
Главный герой сказки- образ собирательный и ребенок достаточно легко идеализирует
себя с ним, становится «участником»
2.
Музыка или музыкотерапия (музыкальное сочинительство,
музыкальные импровизации, слушание музыки, ритмические движения под музыку)- эффективное
средство развития личности ребенка, коррекции его поведения. Особенно благотворно
музыка влияет на детей, имеющих различные нейродинамические расстройства. С помощью
музыки (музыкального ритма),   как считал В. М. Бехтерев, можно установить равновесие
и деятельности нервной системы ребенка, умерить слишком возбужденных и растормошить
заторможенных, урегулировать их поведение. Музыку можно использовать как основной,
ведущий коррекционный фактор, так и дополнять музыкальным сопровождением некоторые
коррекционные занятия (например, рисование) для усиления его воздействия, повышения
эффективности. Это достигается за счет возбуждающего, увлекающего и вдохновляющего
воздействия музыки на ребенка.
Вторая
группа методов коррекции поведения детей - методы изменения отношения к ребенку:
личный мир взрослого и сверстника; игнорирование поведения ребенка; «разрешение»
на поведение; изменение статуса ребенка в коллективе; поощрение или педагогическая
поддержка.
Личный, пример взрослого и сверстника. Взрослый, его поведение
(слова, чувства, поступки) - эталон, образец, объект подражания для ребенка. Взрослые
должны реализовывать произвольное, тщательно одобряемое поведение как в общении
с детьми, так и друг с другом. Для старшего дошкольника примером, наряду со взрослым,
становится и сверстник. Поэтому иногда целесообразно не указывать ребенку-нарушителю
на его плохое поведение, а обратить внимание на сверстника, который ведет себя хорошо
или справился с некоторыми недостатками своего поведения. Этим взрослый косвенно
подчеркивает, что не плохое поведение, а хорошее заслуживает внимания и одобрения
воспитателя.
3.
Игнорирование поведения ребенка. Часто лучший способ
прекратить, пресечь нежеланное поведение, например, капризы, перестать на них реагировать,
«не замечать». Через несколько попыток ребенок понимает, что с помощью каприза цель
не достигается, и перестает вести себя подобным образом.
4.
«Разрешение» на поведение. Этот прием противоположен
предыдущему. В некоторых случаях взрослый может действовать парадоксально. Вместо
того, чтобы проигнорировать или пресечь не конструктивное поведение ребенка, он
поступает прямо наоборот: поощряет, разрешает и поддерживает его. Например, просит
ребенка повторить выходку или присоединяет к ней весь класс, группу. Эффект этого
приема заключается в том, что неконструктивное поведение становится разрешенным
и доступным другим детям, утрачивает свою былую привлекательность, ценность и ребенок
отказывается от него.
5.
Изменения (повышение) статуса ребенка в коллективе.

Например: несмотря на постоянное неконструктивное поведение,
на ребенка возлагается ответственное поручение. Оно может быть разовое - помочь
воспитателю приготовить пособия к занятиям, или постоянное. Изменение статуса закономерно
вынуждает ребенка изменить свое поведение (в соотнесении с возложенными на него
обязанностями и требованиями ситуации)
6.
Четкую формулировку правил поведения.
Поведение детей в детском саду регулируется
правилами, соответствующими моральным нормам нашего общества. В силу конкретности
мышления дошкольнику доступны лишь такие правила, которые предполагают определенные,
конкретные поступки.
Например: «Любую вещь,
которой пользовался, надо класть на место», «Входя в групповую комнату, надо
поздороваться со всеми присутствующими в ней», «Надо вежливо обращаться с
просьбой, благодарить за услугу» и т.д.
Все правила, которые даются детям, должны быть сформулированы
четко, доступно для их понимания, в форме указаний, а не запретов. Следует помнить,
что каждое новое правило требует времени для его усвоения детьми. Воспитатель разъясняет
им правило, обучает его выполнению, напоминает о нем, предупреждая возможные нарушения.

7.
Метод «временного языка»
Сравните: «Постоянный» язык «У тебя никогда ничего
не получается как следует!» «Временный» язык «Сегодня у тебя это задание
не получилось. Я верю, что завтра ты постараешься, и у тебя все получится».
8.
Метод проецирования положительных качеств и
поведенческих реакций.
Зная «сильные» стороны
ребенка, педагог в определенной ситуации озвучивает их.
Напоминание:
«Ты же умная, терпеливая, способная девочка».
Выражение удивления, сопоставление достоинств ребенка с его
негативным поведением: «Неужели это говорит Миша? Ну, Миша, не ожидала от
тебя такого».
9.
Метод «смещения негативной оценки»
-
на самого себя Сравните:
-«Опять
ты все перепачкал!» «Мне обидно, когда не уважают мой труд. Вымой, пожалуйста,
руки».
-«Не
умеешь вести себя как все нормальные дети!» «Мне неприятно такое поведение».
-«Опять
подрались. Будете оба наказаны» «Мне грустно видеть, когда вы ссоритесь»,
-«Я
удивлена, что вы не смогли договориться. «Я уверена, что вы сможете найти общий
язык, если постараетесь».
-«Да
сколько же можно повторить!» «Я начинаю сердиться, когда приходится повторить
одно и то же».
-
на третье лицо
Сравните:
-
«Не смей трогать чужие веши!» «Маше не нравится, когда ее
вещи берут без спроса. Если ты хочешь поиграть ее куклой, нужно спросить
разрешения».
-«Ты достал всех сегодня на физкультуре» «Ребята могут
на тебя обидеться».
-на объективные последствия нежелательных слов,
действий, поступков Сравните:
-«Сколько
раз можно напоминать про грязные кисточки»  «Если не вымыть кисточки сразу,
потом это сделать будет гораздо труднее» .
-«Вечно
разбросаешь все игрушки, а убирать их потом не хочешь!» «Об игрушки на полу
можно споткнуться».
Источник

file_name: Консультация для родителей «Методы и приемы управления поведением ребенка».pdf

alt: Привлекательность сказки для коррекции неконструктивного поведения детей заключается в следующем: -в сказках отсутствуют прямые нравоучения и назидания; -в сказочных сюжетах встречаются ситуации и проблемы, которые…

alt: Вторая группа методов коррекции поведения детей - методы изменения отношения к ребенку: личный мир взрослого и сверстника; игнорирование поведения ребенка; «разрешение» на поведение; изменение статуса…

alt: Метод «временного языка»

title: Консультация для родителей "Методы и приёмы для регулирования поведения ребёнка


extracted_text:
Местоимение —
самостоятельная часть речи, которая указывает на предметы, признаки,
количество, но не называет их.
Пример:
«Они (ребята)
скоро встретятся».
«Миша написал в чьей-то (Машиной)
тетради».
«В котором (седьмом)
часу встретимся»?
Вопрос, на который отвечает местоимение, зависит от того, на что
оно указывает (предмет, признак или количество).
По соотношению с другими частями речи выделяют 4 группы
местоимений. Для того, чтобы определить, к какой из четырех групп относится
местоимение, необходимо задать вопрос.
Пример: 1) (Кто?) Я – вопрос имени существительного,
следовательно, - это местоимение-существительное; 2) (Где?) Где-нибудь – вопрос
наречия, следовательно, - это местоимение наречие.

Местоимения-существительные
указывают на предметы

Местоимения-прилагательные
указывают на признаки предметов

Местоимения-числительные
указывают на количество предметов

Местоимения-наречия
указывают на признаки действий

Кто?
  Что?

Какой?
  Каков? Чей?

Сколько?

Где?
  Куда? Когда? Откуда? Почему? Зачем? Как?

Я, ты,
  он, они, кто-то, что-нибудь, некто, кое-что…

Свой,
  ваш, мой, другой, иной, весь, тот, этакий, такой…

 Сколько,
  столько, несколько

Там,
  туда, когда, поэтому, зачем, затем, как…

В предложении
  бывают подлежащими и дополнениями:

«Ему
  (Кому?) пришло письмо» — дополнение.
  «Она (Кто?) всегда грустит» — подлежащее

В предложении
  бывают определениями:

«По
  улице (Чьей?) моей спешат люди» — определение

Являются
  одним членом предложения с существительными (подлежащими, дополнениями, обстоятельствами):

«Несколько
  девушек танцевали» — подлежащее.
  «Сколько дней мы не виделись!» — обстоятельство

В предложении
  являются обстоятельствами:

«Когда-нибудь
  (Когда?) мы встретимся.» — обстоятельство

Изменяются
  по падежам

Изменяются
  по родам, числам и падежам

Обычно
  изменяются по падежам

Не
  изменяются

Обрати внимание!    Морфологические признаки
местоимения зависят от того, какую часть речи они заменяют.

file_name: Сводная таблица по группам местоимений.doc

title: Сводная таблица по группам местоимений