extracted_text:
Еволюція та зміст мотивації як
загальної функції менеджменту

Для      того,  щоб    ефективно      рухатися      до      мети,керівник має      не       тільки

спланувати  й    організувати   роботу, а й    змусити   людей   виконувати   її  згідно   з
опрацьованим
планом.

Мотивування    –     це          вид          управлінської        діяльності,спрямований  на
спонукання
певної особи (осіб) до діяльності для досягнення цілей організації.

Мотивування передбачає:
–
стимулювання          за          допомогою         зовнішніх          факторів(моральне та

матеріальне);
–
мотивування внутрішніх (психологічних) спонукань до праці.

Мотивація сприяє можливості виявлення
таких характеристик діяльності, як:
зусилля;
старанність; наполегливість; добросовісність; спрямованість.

Мотивування
базується на таких категоріях:

1) потреба – усвідомлена
відсутність чого-небудь. Потреби поділяють на:

–      потреби          першого          роду(первісні),   які           за          своєю           сутністю           є

фізіологічними
(потреби в їжі, сні тощо);

–
потреби  другого  роду (вторинні), які  носять  соціально-психологічний

характер
(потреби в повазі, владі, визнанні заслуг тощо).

Потреби    першого     роду     закладені     в      людину     генетично,а
другого –       є

наслідком    її     соціальної    життєдіяльності.Потреби  неможливо    безпосередньо

спостерігати
або вимірювати. Щодо їхнього існування можна зробити висновок

лише
спостерігаючи за поведінкою людей.

Потреби         викликають          у           людини          бажання(прагнення)          до                                 їхнього

задоволення. Тому сутність
мотивації у  організації  зводиться  до  створення

умов,
що дозволяють працівникам відчувати, що вони можуть задовольнити свої потреби
такою поведінкою, яка забезпечує досягнення цілей організації;

2)
мотив
–
внутрішня спонукальна сила, яка змушує людину щось робити або
поводитися певним чином(орієнтація, установка, бажання, інстинкти, імпульси);

3)
стимул – зовнішня причина,
що спонукає людину діяти для досягнення певної мети;

4)
винагорода – те, що
людина вважає для себе цінним. Розрізняють два типи
винагородження:

–
внутрішнє. Це задоволення від спілкування з колегами,почуття досягнення
результату, задоволення від корисності зробленого продукту. Внутрішня
винагорода забезпечується шляхом створення хороших умов праці і точною
постановкою завдань;

– зовнішнє. Вона
може виступати у вигляді як матеріальної винагороди, так і моральної.
Матеріальна – зарплата, додаткові виплати, премії, оплата виз-начених витрат.
Моральна – присвоєння звання «кращий працівник», похвала, оцінка в наказі тощо.

Спрощену модель процесу мотивації можна
представити у вигляді такої схеми (рис. 7.1).

Внутрішні
потреби

викликають

Спонукання
або мотиви

Підсилення

які
  визначають

Послаблення

Поведінку (дії)

Задоволення

Незадоволення

для
  досягнення

Мети

досягнення
  якої викликає

Рис. 7.1. Спрощена модель процесу
мотивації

Історичний
аспект мотивації. Виділяють три підходи до мотивації: традиційний,
з позиції людських відносин і людських ресурсів.Новітні теорії мотивації
утворять ще один,четвертий напрям, що одержав назву сучасних підходів.

Традиційний підхід. Найстріший
спосіб навмисного впливу на людей з метою виконання завдань
організації здійснювався за допомогою примусу й заохочення (метод «батога й
пряника»). До початку XX століття ці умови мало

в
чому змінилися. Однак Тейлор і його послідовники зрозуміли неефективність
злидарського становища працівників. Була визначена денна норма виробітку, а
працю понад цю норму почали оплачувати пропорційно її .величиніУ

результаті такої удосконаленої мотивації
  різко зросла продуктивність праці, яка

підсилювалася спеціалізацією і
  стандартизацією.

Увага
  прихильників  цього  напряму  зосереджена  на  оплаті  праці,тобто

працівник
  розглядається як економічна людина, готова робити більше
  за великі

гроші.  Розвиток   даного

підходу

привів   до
  розробки   стимулюючих   систем

оплати праці, коли рівень заробітної
  плати працівника жорстко прив’язаний до

кількості і якості зробленої ним
  продукції.

Підхід  із
  позицій людських відносин. Першим, хто  встановив,
що  чітко

розроблені

робочі

операції
  і

гарна
  заробітна   плата   не   завжди   ведуть   до

підвищення  продуктивності  праці, був
  Е. Мейо. Дослідження, проведені  ним

наприкінці 20-х років  на  робочих
  місцях, дозволили  зробити висновок, що  на

продуктивність праці впливають такі
  людські фактори, як соціальна взаємодія і

групова

поведінка.

Нарешті   почалося   вивчення«людини

працюючої»
  як

людини  в  повному  розумінні  слова,що
  ознаменувало  народження  концепції

соціальної   людини.  Подальші
  дослідження   показали, що   зміни   поведінки

працівника  на  краще  можна  домогтися
  навіть  у  тому  випадку,коли  вплив

обмежується
  підвищеною  увагою до  нього  менеджера(«хоторнський  ефект»).

На висновках Мейо була заснована теорія
  «людських відносин».

Підхід із позиції людських
  ресурсів. Підхід
  з позиції людських ресурсів є

подальшим розвитком концепцій
  «економічної людини» і «людини соціальної».

Відповідно    до    теорій«цілісної

людини»  кожен

індивід
  –  багатогранна

особистість, якою  рухають
  різноманітні  фактори.Наприклад, Д. Мак-Грегор

стверджує, що кожна людина хотіла б мати
  хорошу роботу, а праця – такий же

природний стан, як гра. Прихильники
  концепції людських ресурсів відстоювали

ту

точку

зору,що

попередні

наукові

підходи

були

спрямовані

н

маніпулювання  поведінкою  найманих
  робітників  за  допомогою  використання

економічних  або  соціальних
  винагород.Якщо  менеджер  ставиться  до  своїх

підлеглих як до компетентних, які
  прагнуть до високих досягнень, він одержує

могутній

важіль

підвищення

продуктивності
  праці.Концепція    людських

ресурсів – фундамент сучасних підходів
  до мотивації працівників.

Сучасні підходи. Сучасні підходи
  до мотивації формувалися під впливом

трьох основних теоретичних напрямів.

До  першого  типу  належатьзмістові
  теорії  мотивації, що  аналізують

базовіпотребилюдини.Унихдосліджуютьсяпотреби

працюючих

в

організаціях  людей;  спираючись  на
  них, менеджери  одержують  можливість

глибше

усвідомити

недоліки

підлеглих.Увага

прихильників
  прецесійних

теорій

мотивації

сконцентрована

на вивченні

розумових

процесів,що

впливають
на поведінку людини, поясненні того, якими способами працівники прагнуть до
винагороди.Нарешті, теорії підкріплення досліджують на

навчанні працівників на
прийнятних у процесі праці зразках поведінки.

Скачано с www.znanio.ru

alt: Увага прихильників цього напряму зосереджена на оплаті праці,тобто працівник розглядається як економічна людина , готова робити більше за великі гроші


extracted_text:
Самостоятельная
работа по теме «Оксиды, основания, кислоты и соли»
1
вариант
1. Соотнесите формулу кислоты с
её названием.
HNO2                                                      Cернистая
H2SO3
Угольная
H2CO3
Азотистая
2. Подчеркните (выделите)
вещества, относящиеся к гидроксидам.
HCl, SO2, NaOH, Na2CO3,
H3PO4, CO, Ba(OH)2, FeO, Ca(OH)2
3. Напишите к формуле название вещества: оксид,
гидроксид, соль.
KOH -
P2O5
-
Ca(HCO3)2-

4. Формулы оксида, основания, кислоты, соли
соответственно перечислены в группе:
А) NaOH, H2SO4,
SiO2, HCl
Б) NaH, FeO, KOH, H2O
В) CaO, Ba(OH)2,
H2CO3, Ca(HCO3)2
Г) H2S,
CuCl2,
CO2,
H3PO4
5. Распишите щепочку превращений с указанием названия
каждого вещества, а также типом реакции.
ZnZnOZnCl2

Скачано с www.znanio.ru

file_name: Оксиды, основания, кислоты, соли - сам.работа 8 кл 1 в.docx

title: Самостоятельная работа по теме "Оксиды,  основания, кислоты, соли" 8 класс 1 вариант


extracted_text:
Сценарий игровой программы на 1 апреля
 «Смех собирает друзей!»
Цель:- Создать позитивный настрой на весь день пребывания в детском саду.
-Вызвать интерес к персонажам праздника.
-Доставить детям радость и удовольствие от
праздника.
Ход мероприятия:
Дети заходят в музыкальный зал и
усаживаются на стульчики.
Ведущий:
Дорогие девочки и мальчики, сегодня на
нашем празднике вам не придется скучать. Апрель – месяц розыгрышей, юмора и
смеха, и хорошего настроения. В народе говорят: “Первое апреля — никому не верю!
”
Потому что:
1 ребёнок:
Праздник смеха и улыбки
Ранней к нам пришел весной!
         Вот и солнце светит ярко,
Улыбаясь нам с тобой!
2 ребёнок:
День смеха - повод многих
разыграть,
Наивным самым жару наподдать,
В ловушку доброй шуткой заманить
И, посмеявшись, с миром отпустить.
3 ребёнок:
На первое апреля можно всем
Шутить и насмехаться без проблем,
И врать, как в детстве - лихо, от души,
В день смеха все приемы хороши!
Песня «От улыбки хмурый день
светлей» исполняет подготовительная группа

Ребёнок:
Я люблю свой
детский сад
В нем полным-полно ребят.
Раз, два, три, четыре, пять…
Жаль, что всех не сосчитать.
Может сто их, может двести.
Хорошо, когда мы вместе!
Песня «Ах, как хорошо, в садике живется»
исполняет средняя группа
Звучит веселая музыка, вбегают два
клоуна.
Хлоп. Здравствуйте детишки, девчонки и
мальчишки.
Топ. Меня зовут Топ и очень люблю топать
вот так (топает) А вы умеете топать? А как (дети топают)
Хлоп. Меня зовут Хлоп и я люблю хлопать вот
так (хлопает). А вы любите хлопать? А как? (хлопают) .
А как вас зовут?
Игра «Назови своё имя» (дети хором кричат)
Топ: Все понятно: всех мальчишек зовут
«Бу-бу-бу, а девчонок «Сю–сю-сю»
Хлоп. Всех вас без исключения
Оба. Приглашаем на наше веселье! День
смеха.
Топ: Будем пляски плясать, будем петь и  играть
Да и ребята кругом хорошие, веселые,
радостные!
Ведущая: Топ и Хлоп, а мы про вас много танцев знаем,  хотите
посмотреть?
Клоуны: да!
Танец «Топ-хлоп» исполняет младшая
группа
Ведущая: А сейчас мы посмотри фдэш-моб, который покажут нам
старшая и подготовительная.
Танец «Топ-хлоп-кап»
Топ. Молодцы ребята! Как же хочется
поиграть! А вам нравятся игры? Сейчас узнаем!
Хлоп. Прошу тех, кто любит игры и шутки,
говорить громко - Я!
Итак!
- Кто любит игры? Кто любит мультики? Жевательные
резинки? Стирательные резинки? Корзинки? Пирожное? Мороженое? Шоколад? Мармелад?
Клад? А подзатыльники? Кто любит загорать? Купаться в грязной луже? Кто не моет
уши? Петь и танцевать?
Ведущий. Топ и Хлоп, а давайте  потанцуем?
Хлоп. С удовольствием!
Ведущий: Юморина к нам пришла
Нам веселье принесла!
Всех попросим подпевать
И немного поплясать
И тогда наверняка
Не взгрустнется нам пока.
Исполняет средняя группа танец «Разноцветные
стекляшки»
Топ. Если вам смешинка в рот
Вдруг случайно попадёт
Не сердитесь, не ворчите
Хохочите, хохочите!
Хлоп. Улыбнитесь: Саши, Даши, Коли, Дани и Миланы
Из любого уголка пусть доносится: ха-ха!
Смех и юмор, веселины - заменяют витамины!
Вы играть готовы?
Игра «Веселые стульчики» для младшей
группы
Игра «Пылесос» для средней группы
(Дети под музыку, свободно двигаясь по залу,
изображают пылинки.  С окончанием музыки прекращают движение, присаживаясь на
корточки. Клоун – «пылесос» собирает «пылинки», дотрагиваясь до каждого
ребенка. Дети по очереди, выстраиваются за Клоуном и двигаются друг за другом.
После игры присаживаются на свои места )
Ведущая: А сейчас у нас эстафета «Коньково-галошный забег»
для старшей группы
 (Для этой эстафеты придется поискать реквизит. Беговые коньки заменят
резиновые калоши большого размера — по одной паре для каждой команды. Каждый
участник эстафеты будет запрыгивать в калоши, и преодолевать расстояние до
поворотного флажка и обратно. Победят в этих коньково-галошных забегах самые
ловкие и быстрые) .
 «Гонки на скейтборде» для
подготовительной группы
Топ: Играли мы на славу. А теперь загадаем загадки
(Эти загадки с подвохом. Их нужно
загадывать детям, подсказывая жестами неправильные ответы. Топ показывает или
подсказывает  детям неправильные отгадки, а Хлоп загадывает.
1 На дорогах стало суше –
У меня сухие….
Да не уши! А ноги.
2 Во дворе трещит мороз –
Шапку ты одень на …
Да не на нос! А на голову!
3 День рожденья на носу –
испекли мы…
Да не колбасу! А торт!
4 И капризна, и упряма – в
детский сад не хочет….
Да не мама, а дочка!
5 На базар идут старушки –
покупать себе…
Да не игрушки, а продукты!
Хлоп: Молодцы ребятки,
отгадали вы загадки!
Топ: Насмеялись? Наплясались?
И, надеюсь, наигрались? (Дети: Да)
Значит нам пришла пора
Попрощаться, детвора.
Хлоп: Ай-да детки-малыши,
Веселились от души.
Всех хочу я похвалить
И конфетами угостить!
Налетай, разбирай, про друзей не забывай. (Клоуны
дают ведущей коробку, она открывает коробку, а там пусто!)
Топ: Ха-ха-ха! Да разве вы забыли, ведь 1
апреля- никому не верят!
Хлоп: Ну вот, только испортил детям
настроение. Лучше вообще ничего не говорил.
Топ: Да я сейчас все исправлю. Я же самый
известный в мире фокусник!
Хлоп: Да мы тебе уже не верим! Сегодня 1
апреля!
Топ: Ну раз не верите- проверим!
Закрывайте все глаза, начинаются чудеса!
(Хлопушка)
Клоуны достают конфеты и угощают детей.
Хлоп. Молодцы! Спасибо вам ребята за
праздник. Вы такие веселые, сообразительные, внимательные. Нам очень у вас
понравилось. Через год мы обязательно к вам придём на праздник смеха и веселья!
До свиданья!
Клоуны уходят.
Ведущий: Пусть смех и улыбки
Не знают границ…
Пусть будет светлее
От радостных лиц!
Да здравствует 1 апреля –
Праздник ШУТКИ и ВЕСЕЛЬЯ!
И нам ребята,  пора возвращаться в группы.

file_name: Сценарий игровой программы на 1 апреля.docx

alt: Ребёнок: Я люблю свой детский сад

alt: Кто любит игры? Кто любит мультики?

title: Сценарий игровой программы на 1 апреля для детей всех возрастных групп "День смеха"


extracted_text:
Исследование зрительной памяти  Семаго
М.М

Методика направлена на исследование особенностей
зрительного запоминания. Для запоминания предлагается ряд абстрактных
зрительных стимулов. Ребенку предъявляется колонка из трех стимулов,
находящаяся в правой части листа. Время экспозиции стимулов достаточно
произвольно и зависит от задач исследования. Оно составляет 15-30 сек. При этом
левая часть листа с таблицей стимулов должна быть закрыта. Через несколько
секунд после окончания экспозиции (время и
характер интерферирующей деятельности после экспозиции
могут варьироваться в
зависимости от задач исследования) ребенку предъявляется
таблица стимулов, среди которых он должен опознать три стимула, предъявленных
ранее. При этом правая часть листа с тестовыми стимулами безусловно должна быть
закрыта..
Анализируемые показатели:

—  количество правильно узнанных стимулов;
—  возможность удержания ряда зрительных стимулов;
—  характер ошибок
узнавания (по пространственным признакам). Методика используется в основном для
детей, начиная с 5-ти лет. Исследование особенностей внимания и характера
работоспособности ребенка
Исследование особенностей внимания и работоспособности
возможно при анализе выполнения любых, в том числе и школьных, заданий, однако
на практике удобнее стандартные методы.

alt: Исследование зрительной памяти

title: Для психолога


file_name: Урок физики в 7 кл Физические величины и единицы измерения.docx

title: Урок по физике 7 класс


extracted_text:
Муниципальное бюджетное общеобразовательное учреждение
«Анновская средняя общеобразовательная школа
имени Героя Советского Союза А.Н. Гайдаша
Корочанского района Белгородской области»

ДОКЛАД
   «Взаимодействие при сопровождении ребенка с ОВЗ»

Составила
Учитель начальных классов Костомаха С.А.

2018
год

          В моем классе есть дети с ограниченными
возможностями здоровья (вариант 5.1). Я считаю, что для успешного решения задач воспитания, обучения и развития  важно
обеспечить единство в работе педагогического коллектива, включающего
учителя-логопеда, педагога – психолога, учителя.
          Совместная
работа учителя-логопеда, педагога-психолога и учителя начинается уже на этапе
первичного обследования ребенка с ОВЗ. Целью первичного обследования является
изучение особенностей речевого, физического и моторного развития детей, уровня
когнитивных процессов, сформированности разных видов детской деятельности,
особенностей личностного развития. Каждый из членов педагогического коллектива
принимает участие в обследовании ребенка, согласуя формы и методы проведения различных
разделов психолого – педагогического сопровождения.
          В течение всего
учебного года педагог-психолог прослеживает особенности развития познавательной
и поведенческой сфер детей с особыми образовательными потребностями. Совместно
с учителем - логопедом подбирается методический и дидактический материал; игры
и упражнения, направленные на развитие зрительного и слухового восприятия,
речевого развития, внимания, памяти, мыслительных операций, воображения.
          Взаимодействие
в работе  и учителя особенно тесно проявляется в анализе обучающих программ и
осуществлении тематического планирования. На этом этапе мы определяем основные
задачи коррекционного обучения, воспитания и развития детей, учитывая их
возрастные и индивидуальные особенности, и намечаем конкретные задачи работы по
различным разделам программы. Это дает основания выявить связи между разделами,
определить общую тематику уроков, вариативность форм, приемов и методов работы.
Происходит обеспечение сквозной тематики по ряду разделов программы, что
облегчает усвоение детьми с ОВЗ материала в разных видах деятельности, и
обеспечивает связь словесных методов с наглядными и практическими.
          Важным этапом
работы учителя-логопеда и учителя является создание благоприятной среды для
речевого развития детей. Это предполагает постоянное мотивированное общение с
детьми, предъявление единых требований к использованию различных форм речи,
осуществление контроля за устной речью. Все это требует хорошего знания учителем
словаря детей, состояния их произносительных навыков. Учитель – логопед рекомендует
учителю формы контроля за произношением, дает консультации по подбору речевого
материала, который будет использоваться в быту, в свободных играх, при
организации урочной и внеурочной деятельности.
          В
ежедневной работе связь педагога-психолога, учителя – логопеда и учителя
заключается в обсуждении результатов проведенных коррекционных мероприятий и
организации свободной деятельности, комплексных и интегрированных уроков,
взаимопосещениях. Постоянного совместного внимания требует изготовление
наглядных пособий, проведение экскурсий, где также  объединены усилия всех
педагогов.
          Еще
одно направление совместной коррекционной работы заключается в совместной
разработке и организации праздников и развлечений. Таких как утренники,
театрализованные игры, драматизация сказок, проведение именин и дней рождения
детей и т.д. Проведение утренников требуют длительной совместной
подготовительной работы музыкального руководителя, учителя и учителя-логопеда. Совместно
мы обсуждаем сценарий, с учетом индивидуальных способностей детей. Задачей
учителя-логопеда является подбор речевого материала с учетом речевых
возможностей каждого ребенка: загадки, стихи и т.д. Учитель-логопед заранее
отрабатывает их выразительное чтение на индивидуальных занятиях.  Музыкальный
руководитель совместно с учителем готовит подвижные игры, шутки, разучиваем
танцы и песни.
          Тесно взаимодействуем с родителями. Наша основная
задача – вовлечь родителей в образовательный процесс в качестве активных его
участников, посредством их обучения приемам взаимодействия с детьми,
организации совместной практической деятельности.
          В своей работе использую следующие формы
взаимодействия с родителями:
·
встречи, знакомства с родителями;
·
анкетирование;
·
индивидуальные и групповые
консультации;
·
мастер-класс для родителей;
·
тематические папки с
рекомендациями для родителей;
·
информационные стенды;
·
электронная почта;
·
родительские собрания;
·
занятия – практикумы, тренинги;
·
совместные праздники детей и
родителей.
               Данные формы педагогического
сопровождения родителей позволяют давать необходимые знания и практическую
помощь семьям, имеющим детей с речевыми нарушениями, что даёт положительные
результаты в коррекционной работе, создаёт атмосферу доверия, поддержки и
взаимопонимания между детьми, родителями и педагогами. Получив необходимые
знания, родители начинают осознавать свою роль в развитии и воспитании ребенка,
нуждающегося в коррекционном психолого-педагогическом воздействии наравне с
педагогами.
          В заключение хотелось подчеркнуть, что все
дети, несмотря на свои физические, интеллектуальные, социальные и иные
особенности, должны быть включены в общую систему образования, воспитываться
вместе со своими сверстниками. Инклюзивное образование не только повышает в
обществе статус ребенка с особыми образовательными потребностями и его семьи,
но и способствует развитию толерантности и социального равенства. Благодаря
совместной работе всех участников коррекционно-образовательного процесса
(учителя-логопеда, педагога - психолога, учителей, родителей) возможно
своевременно и качественно помочь детям преодолеть речевые нарушения, овладеть
программным материалом, сформировать положительную мотивацию к учебной
деятельности, освоить основные способы социального взаимодействия.


extracted_text:
Муниципальное
Общеобразовательное Автономное Учреждение
Средняя
Общеобразовательная Школа №35

Проект на тему:

Французы и их
образ жизни

Выполнила: Шадрина
С.Н
Ученица 7Г класса
Руководитель:
Жуликова Н.Н

Оренбург,2022
Оглавление.

Глава
1. Общие сведения о Франции.

Глава
2. Обычаи и традиции французов.

Глава
3. Особенности и традиции французской кухни.

Глава
4. Франция – законодательница моды.

Введение.

Цель моего проекта:

Рассказать как можно больше информации о
жизни во Франции; хорошо вникнуть в свою тему и раскрыть все особенности жизни
во Франции

Задачи
моего проекта:

ü Собрать базовую информацию о
Франции;
ü Выяснить , какие традиции и обычаи
есть во Франции;
ü Раскрыть особенности французской
кухни;
ü Привести примеры модных нарядов во
Франции;

3
Глава 1. Общие
сведения о Франции.

Франция – это страна больших возможностей,
начиная с одежды и заканчивая автомобилями. За этой страной закрепилось
множество стереотипов, например, что французы – самая романтическая нация в
мире; они всегда галантны, вежливы с женщинами, всегда доброжелательны и т.д.
Однако отзывы туристов свидетельствуют о том, что приезжих французы встречают
прохладно и с намеком некого превосходства, и впервые сталкиваясь с французским
народом, многие оказываются сбитыми с толку их отстраненным или даже прохладным
поведением. Некоторые люди принимают это за оскорбление, не зная характерных
черт французского народа, его культуру и обычаи.

Флаг Франции — является национальной
эмблемой Франции в соответствии со ст. 2 французской конституции от 4 октября
1958 года. Национальный флаг Французской республики представляет собой
прямоугольное полотнище, которое состоит из трех вертикальных полос, одинаковых
по размеру. У древка расположена синяя полоса, за ней следует белая, а затем –
красная. Стороны соотносятся друг с другом в масштабе два к трем.

Современная Франция не имеет собственного
утвержденного герба. Такое обстоятельство, конечно, не означает, что у одной из
самых крупных европейских держав нет суверенитета. Если спросить у француза о
национальном символе, то он, немного подумав, вспомнит о Марианне,
символическом женском образе, олицетворяющем Францию. Подобное изображение
впервые появилось в годы Великой французской революции, а сегодня часто
используется вместо гербовой печати на различных официальных документах. Но
все-таки Марианну правильней называть национальным символом, а не гербом. От
геральдического герба французы гордо отрекались всякий раз, когда в стране
уничтожалось монархическое правление и устанавливалась республика.

4
История гимна Франции - Марсельезы берет
свое начало в 1792 году. 25 апреля 1792 года, на балу у губернатора города
барона Дитриха, гонец принёс новость, о том, что Людовик XVI под давлением
Национальной Ассамблеи объявил войну Австрии. Салон встретил эту новость с
восторгом. Все принялись наперебой обсуждать радости будущей победы и новой
счастливой жизни, обещающей быть после неё. А также, между делом, предстоящее
выступление Рейнской армии навстречу австрийцам. Возникла идея о новой песне,
вдохновляющей бойцов на бой за светлое будущее. Барон Дитрих обратился с этой
идеей к будущему автору Марсельезы - Клоду-Жозефу Руже де Лиль.

5
Глава 2. Обычаи и
традиции французов.

Каждая страна богата своими традициями и
обычаями, и Франция здесь не исключение. Также это одна из стран, известных
собственной символикой. Здесь каждый населенный пункт имеет свой собственный
флаг и даже герб.
Как известно, французы с большим трепетом
относятся к своему языку. На улицах городов практически невозможно встретить
рекламные вывески на иностранных языках, от общения с представителями другой
национальности даже отказывается общаться персонал общественных заведений.
Несмотря на кажущееся высокомерие, жители
Франции отличаются вежливостью и галантностью. Во время приветствия или
прощания принято обмениваться рукопожатиями (даже с маленькими детьми). При
встрече близкие друзья и родственники целуют друг друга в щёку. Разговоры на
тему достатка или вопросы о личной жизни французы считают неуместными.
Неприличным считается и повышенный тон в общественных местах.
Говоря о национальных традициях Франции,
нельзя не отметить суеверность местных жителей. Например, есть убеждение,
согласно которому человек, раскрывший мокрый зонт в помещении, обязательно
навлечёт на себя несчастье. Поэтому во многих общественных заведениях можно
увидеть специальную корзину для зонтов, прямо на входе. При этом не все местные
традиции обязательно связаны с негативом. Например, дотронуться до красного
помпона на головном уборе моряка, значит, привлечь к себе удачу.

6
Как
и во всех остальных странах, французы трепетно относятся к церемонии
бракосочетания, свадебным традициям Франции. Подготовка к торжеству начинается
не менее, чем за год. Чаще всего празднование проводят в ресторанах или отелях,
которые нужно заранее забронировать. Приглашения обычно рассылают гостям по
почте, где указывают время и место церемонии, а также кратко описывают
следуемую за ней вечеринку. Гость обязательно должен дать ответ – сможет ли
присутствовать хотя бы на одном из событий.

Традиции и обычаи Франции вынуждают
придерживаться жениха и гостей основного правила – платье невесты должно
оставаться в секрете. Девушка должна отправиться на примерку только с мамой.
Ночь перед свадьбой влюблённые проводят отдельно друг от друга. Тематическая
фотосессия устраивается исключительно на природе. Как и принято в России, на
свадьбе во Франции есть свидетели со стороны жениха и невесты. Уполномоченные
гости ставят свои подписи на соответствующих документах, подтверждая факт
закрепления союза.

На традиционной французской свадьбе выход
к гостям подчиняется определённой закономерности:

ü Жених со своей мамой.
ü Мама невесты.
ü Папа жениха.
ü Невесты под руку со своим отцом

7
Глава 3.
Особенности и традиции французской кухни.

Франция по праву заслужила славу
законодательницы кулинарного искусства. Еда для французов – это не просто
возможность утолить голод, но и важный элемент образа жизни, который характеризует
человека со всех сторон.

v
Вне
зависимости от материального и общественного положения еда играет очень важную
роль в жизни французов. Французские кулинары традиционно готовят только из
свежайших ингредиентов, стремясь сохранить все особенности продукта после
тепловой обработки. Во французской кухне практически не используются молочные
продукты. Исключение составляет нежно любимый французами сыр. Жители страны
очень любят свежие овощи и фрукты. Главной особенностью, которой отличается
французская кухня, является наличие нескольких сотен различных соусов.

v
Франция
является одним из фаворитов в производстве вин. Сами французы не представляют
себе полноценную трапезу без вина. Наибольшей популярностью в стране пользуется
сухое вино, которое также используется для приготовления соусов, маринадов и
выпечки. Из крепких напитков жители страны выбирают коньяк, абсент, кальвадос.
Молодые французы отдают предпочтение пиву. Во время приема пищи на столе у французов
обязательно присутствует минеральная вода. На завтрак многие предпочитают
свежевыжатый апельсиновый сок.

8
Глава 4. Франция –
законодательница моды.

Репутацию Франции, как законодательницы
мировой моды, обеспечили громкие имена дизайнеров и кутюрье, которые творили
там. Дети своей земли, они создавали утонченные, невесомые образы (например,
прозрачные платья Ив Сен Лорана), определяли практичный деловой стиль женщины,
одевая ее в жакеты и маленькое черное платье от Шанель.

Сегодня Франция по-прежнему диктует моду,
определяя главные тенденции в одежде и стиле. Манера одеваться может быть
разной, но, выбирая одежду для собственного гардероба и пытаясь определиться с
пристрастиями и трендами, модники обязательно знакомятся с отчетами с Парижской
Недели Моды.Одежда, во всем ее разнообразии, помогает выразить собственную
личность в лучших ее проявлениях, а французская мода всегда воспевала красоту и
гармоничность человека. Возможно, женщины не стали бы носить брюки и массивные
металлические украшения, если бы не мадемуазель Шанель, возможно, мир бы
никогда не надел бы снова корсеты и кринолины, если бы не Диор. И сегодня
сложно представить современную моду без легкого и лаконичного французского
шика. Сегодня Франция по-прежнему диктует моду, определяя главные тенденции в
одежде и стиле. Манера одеваться может быть разной, но, выбирая одежду для
собственного гардероба и пытаясь определиться с пристрастиями и трендами,
модники обязательно знакомятся с отчетами с Парижской Недели Моды.Одежда, во
всем ее разнообразии, помогает выразить собственную личность в лучших ее
проявлениях, а французская мода всегда воспевала красоту и гармоничность
человека. Возможно, женщины не стали бы носить брюки и массивные металлические
украшения, если бы не мадемуазель Шанель, возможно, мир бы никогда не надел бы
снова корсеты и кринолины, если бы не Диор. И сегодня сложно представить
современную моду без легкого и лаконичного французского шика.

9

file_name: франц.яз.docx

alt: Муниципальное Общеобразовательное

alt: Оглавление. Глава 1. Общие сведения о

alt: Введение. Цель моего проекта:

alt: Глава 1. Общие сведения о Франции

alt: Глава 2. Обычаи и традиции французов

title: Французские праздники


file_name: дид.игры.docx

title: Дидактическая игра "Огород"


extracted_text:
ГОСУДАРСТВЕННОЕ
ОБРАЗОВАТЕЛЬНОЕ  УЧРЕЖДЕНИЕ
ЛУГАНСКОЙ
НАРОДНОЙ  РЕСПУБЛИКИ
«ЛОТИКОВСКАЯ
СРЕДНЯЯ  ШКОЛА»

УТВЕРЖДАЮ:

Директор  школы
_______________
Никифорова  И.А.
_______________________________

РАБОЧАЯ
ПРОГРАММА
ПО
ЛИТЕРАТУРНОМУ  ЧТЕНИЮ  НА  УКРАИНСКОМ  ЯЗЫКЕ
БАЗОВЫЙ
УРОВЕНЬ
3-4
КЛАССЫ

                                                                   Составители:
Ефременко
Инна  Романовна

2019
год
Пояснительная записка

Рабочая
программа по предмету «Литературное чтение на украинском языке» для
3-4 классов разработана с учетом требований Государственного образовательного
стандарта начального общего образования в соответствии с такими нормативными
документами:
1.
Закон
ЛНР от 30.09.2016 №128-ІІ«Об
образовании».
2.
Приказ
МОН ЛНР №483 от 11.04.2016  «Об утверждении примерных программ для
образовательных организаций (учреждений) Луганской Народной Республики по
общеобразовательным предметам базового, углубленного и профильного уровней
преподавания».
3.
Санитарно-эпидемиологические
правилами и нормами Луганской Народной Республики (СанПин).
4.
Приказ
МОН ЛНР от 17.08.2018. №774-од «Об организованном начале 2018-2019 учебного
года в общеобразовательных учреждениях (организациях) Луганской Народной
Республики».
5.
Приказ
МОН ЛНР от 17.08.2018 г. №772-од «Об утверждении
Методических рекомендаций по преподаванию учебных предметов и Единых требований
к организации учебно-воспитательного процесса в образовательных организациях
(учреждениях) Луганской Народной Республики в 2018-2019 учебном году».
6.
Методическими
рекомендациями по составлению рабочих программ в общеобразовательных
организациях  (учреждениях) ЛНР.
7.
Едиными
требованиями  к  устной и письменной речи обучающихся и педагогического
коллектива.
8.
Единым
орфографическим режимом начальной школы.
9.
Критерии
оценивания учебных достижений учащихся начальной школы.
Рабочая
программа по  литературному  чтению на украинском языке основана на Примерной
программе для образовательных организаций (учреждений) Луганской Народной
Республики с русским языком обучения «Литературное чтение на украинском языке
III-IV классы. Базовый уровень» под редакцией Е.В.Чорной. - Луганск: 2016 г.
Основною
метою курсу є формування читацької
компетентностімолодших школярів, яка є базовою складовою комунікативної і
пізнавальноїкомпетентностей, ознайомлення учнів з українською дитячою
літературою якмистецтвом слова, підготовка їх до систематичного курсу
українськоїлітератури в основній школі. Читацька компетентність є інтегрованим
результатом взаємодії знань, умінь і навичок та ціннісних ставлень учня, що
набувається в процесі засвоєння курсу "Літературне читання" у 3-4
класах. Під час навчання відбувається становлення і розвиток якостей
дитини-читача, здатної до самостійної читацької, творчої діяльності;
здійснюється їїмовленнєвий, літературний, інтелектуальний розвиток; формуються
морально-естетичні уявлення і поняття, збагачуються почуття, виховується любов
домистецтва слова, потреба в систематичному читанні.
Для
досягнення мети виконуються такі завдання:
Ø формування в учнів
повноцінних навичок читання як базової у  системі початкового навчання;
Ø ознайомлення учнів
із дитячою літературою різної тематики і жанрів;
Ø формування у дітей
соціальних, морально-етичних цінностей через художні образи літературних
творів;
Ø формування у
школярів умінь сприймати, розуміти, аналізувати й інтерпретувати літературні
тексти різних видів із використанням початкових літературознавчих понять;
Ø розвиток мовлення
учнів;
Ø формування умінь
створювати власні висловлювання за змістом прочитаного (прослуханого);
Ø розвиток творчої
літературної діяльності школярів;
Ø формування у
школярів прийомів самостійної роботи з дитячими книжками різних типів і видів,
довідковим матеріалом, умінь здійснюватипошук, добір інформації для вирішення
навчально-пізнавальних завдань;
Ø виховання потреби
в систематичному читанні як засобів пізнаннясвіту, самопізнання,
загальнокультурного розвитку.
Плановані
результати вивчення навчальногопредмета

Особистісні результати:
·
формування
засобами літературних творів цілісного погляду на світ в єдності і
різноманітності природи,
народів, культур;
·
формування
етнічних і патріотичних цінностей;
·
оволодіння
знаннями про українську культуру, формування шанобливого відношення до іншої
думки,
історії, культури свого
краю та інших народів;
·
•формування і
розвиток уявлень про моральні поняття, родинні цінності, любов до природи, відображених в
літературних творах;
·
розвиток
етичних почуттів,
доброзичливості, розуміння і
співпереживання почуттям інших людей.

Метапредметні результати:
·
готовність
слухати співбесідника і вести діалог, визнавати різні точки зору і право кожного
мати і висловлювати свою думку і аргументувати свою точку зору і оцінку подій;
·
використовувати
засоби української мови для вирішення навчальних завдань;
·
оволодіння
навиками смислового читання текстів відповідно мети і завдань, дій порівняння, аналізу, синтезу, узагальнення, встановлення
причинно-наслідкових зв'язків, побудови міркувань.

Предметні результати:
·
розуміння
літератури як явища національної і світової культури, засобизбереження і
передачі моральних цінностей і традицій;
·
формування
уявлень про український народ, навколишній світ,культуру, понять про добро і зло, дружбу, чесність;
·
оволодіння
читанням вголос і мовчки,
прийомами
аналізу художніх,науково-пізнавальних
і навчальних текстів з використанням елементарнихпонять літературознавства;
·
використання
різних видів читання;
·
формування
потреби в систематичному читанні, умінь використовуватизнання
на практиці;
·
уміння
самостійно вибирати потрібну літературу, користуватисядовідковими джерелами для
розуміння і отримання додаткової інформації;
·
уміння
працювати з різними видами текстів, знаходити характерніособливості
науково-пізнавальних і художніх творів.

Місце
навчального предмету «Літературне читання»
Згідно
з примірним навчальним планом початкової загальної освіти навчальних закладів з
російською мовою навчання з навчанням української мови на вивчення
літературного читання відводиться 68 годин. У 3-4 класах –по 34 годин
(1 година на тиждень,34 робочі тижні).
Загальна
характеристика  навчального  предмета
Змістлітературного
читання визначається на основі таких принципів: тематично-жанрового,
художньо-естетичного, літературознавчого.
Тематично-жанровий
та художньо-естетичнийпринципи євизначальними у виборі
творів для читання. Коло читання охоплює доступні цій віковій
групі учнів художні, науково-художні, науково-пізнавальні та фольклорні твори
української літератури.
Тематика
і зміст творів відображає різні сторони життя і діяльності людини, сприяє
розширенню світогляду дітей, поповненню їхніх знань, засвоєнню найважливіших
загальнолюдських цінностей.
Художньо-естетичний
принциппередбачає добір творів
словесногомистецтва за критеріями естетичної цінності. Зміст відібраних творів
розкриває перед читачем різноманітність навколишнього світу, людських взаємин,
сприяє розвитку почуттів гармонії і краси, формуванню особистісного ставлення
до дійсності.
Літературознавчий
принципмає на меті введення до системи
підготовкидитини-читача початкових літературознавчих понять, які засвоюються
учнями практично, на рівні уявлень. Він реалізується у процесі використання
елементів аналізу й інтерпретації літературного тексту.
Формування
читацьких умінь здійснюється в нерозривній єдності з мовленнєвими. Якщо система
читацьких умінь відображає закономірностіпроцесу сприймання твору, то
мовленнєві уміння– закономірності процесу створення власного висловлювання за
прочитаним(прослуханим).
Формування
читацької компетентності учнів здійснюється з використанням міжпредметних
зв’язків.
Основою
структурування примірної програми є змістові лініїз читання:
-
Коло
читання.
-
Формування
й розвиток навички читання.
-
Літературознавча
пропедевтика.
-
Досвід
читацької   діяльності   (робота   з   дитячою   книжкою, інформацією).
-
Розвиток
літературно-творчої діяльності учнів на основі прочитаного.
Коло читання
Коло
читання молодших школярів охоплює твори різних родів і жанрів для дітей цього
віку із кращих надбань української і зарубіжної літератури.
Твори
усної народної творчості – малі фольклорні форми: загадки, скоромовки,
прислів’я ,приказки, ігровий фольклор; казки, легенди, міфи.
Літературні
казки українських та зарубіжних авторів.
Дитяча
періодика: газети та журнали.
Довідкова
література: словники, довідники, енциклопедії для дітей.
За
жанрово – родовими формами це – епічні твори: оповідання, байки, повісті –
казки; ліричні: твори різного змісту і форми; драматичні: п’єси для дітей.
За
тематичним спрямуванням – твори про природу, про дітей, взаємини вродині,
школі; ставлення до природи, людей, праці, сторінки з життя видатних людей,
твори про добро, людяність, працелюбність; гумористичні твори; науково –
художні твори, пригодницькі та фантастика.
Формування і розвиток
навичок читання
Техніка
читання охоплює такі компоненти, як спосіб читання, правильність, виразність,
темп. Кожний з них окремо і в сукупності підпорядковані смисловій стороні
читання, тобто розумінню тексту. Ця якість, що є провідною, передбачає
розуміння учнями більшої частини слів у тексті, вжитих як у прямому, так і в
переносному значеннях, змісту речень, смислових зв’язків між ними і частинами
тексту, його фактичного змісту й основного смислу.
Уроки
літературного читання є початковою ланкою літературної освіти учнів. Вони
забезпечуються спеціально підібраними творами та системою запитань і завдань
для роботи над текстом.
Під
час навчання молодші школярі опановують два види читання – вголос
і мовчки.
Читання
вголос – це чітке, плавне, безпомилкове, достатньо виразне
читання цілими словами у відповідному для розуміння тексту темпі, з належною
силою голосу, в темпі розмовної мови.
Читання
мовчки – це уміння читати тільки очима без внутрішнього
проговорювання. Таке читання передбачає уміння читати швидко й слідкувати за
ходом думки, вираженої в окремих реченнях і тексті в цілому. Це передбачає
формування не лише швидкості, але й розуміння прочитаного мовчки. Формування
уміння читати мовчки припадає в основному на 4 клас.
Літературознавча
пропедевтика
У
процесі роботи над художніми творами учні вчаться визначати тему та основну
думку художнього твору, його сюжет і композицію (без уживання термінів),
розглядати факти, події, визначати персонажі та їхні характери й учинки,
практично розрізняти жанри художніх творів, здійснювати структурний аналіз
тексту. Роботу над літературознавчою пропедевтикою рекомендується здійснювати у
взаємозв’язку з відповідною роботою на уроках російського літературного
читання. Адже літературознавчі поняття є спільними, а вміння застосовувати
одержані знання й уміння на іншому матеріалі є свідченням високого рівня їх
сформованості, з іншої сторони –свідченням літературної компетентності молодших
школярів.

Досвід
читацької діяльності
У
3-4 класах самостійна читацька діяльність має свої особливості. Одним із
пріоритетних завдань у цей період є формування й розвиток у школярів
продуктивних способів самостійного опрацювання змісту різних типів і видів
дитячих книжок, у т.ч. значних за обсягом, довідкової літератури, дитячої
періодики, а також умінь здійснювати пошук, добір, систематизацію,узагальнення
навчально-пізнавальної інформації, користуючись засобами
бібліотечно-бібліографічної допомоги, довідково-інформаційним апаратом книжки,
а також Інтернет-ресурсами дитячої бібліотеки.
Учні
засвоюють знання про підручник як навчальну книгу, набувають уміння
орієнтуватись у його структурі, користуватись умовними позначками, засвоюють
пам’ятки-алгоритми щодо організації самостійної роботи з підручником.
Розвиток творчої
діяльності учнів на основі прочитаного
Спілкування
з літературою як мистецтвом слова задовольняє природну потребу дитини в
емоційних переживаннях, створює передумови для самовираження особистості. Для
стимулювання творчих здібностей використовуються такі види завдань: словесне
малювання, графічне ілюстрування, творчий переказ, читання за ролями,
інсценізація, колективне таіндивідуальне
складання з допомогою учителя казок, віршів, лічилок, загадок тощо.
Тематичний план літературного читання

№ з/п

Назва
  розділу

Робоча програма по класах

Кількість
  годин

1

Усна народна творчість

3 клас
1 година
на тиждень

4

2

Барви осені

5

3

Ми зиму зустрічаємо

9

4

Добре діло робиться, наче казка
  мовиться

5

5

Прилинь,прилинь,весно красно!

7

6

Мій рідний край

4

Всього:

34

1

Вступ. Земле моя рідна

4 клас
1 година
на тиждень

1

2

Усна народна творчість

3

3

Осінь нас чарує

4

4

Наш край – це праці край й великої любові

4

5

Зимонька-зима

9

6

Птахи летять, весну – красну на крилахнесуть…

6

7

Читай, дізнавайся, міркуй…

7

Всього:

34

ВСЬОГО:

68

Матеріал
відібраний з урахуванням вікових особливостей  учнів, органічно поєднує
навчання і виховання,засвоєння знань і розвиток пізнавальних здібностей
учнів,діяльнісну спрямованість навчання.
Технології,
методи і форми роботи, які будуть використані: особистісно-
орієнтоване навчання, ігровітехнології, інтерактивні методи навчання.
Методи
навчання:
пояснювально-ілюстративний, словесний, практичний, активний метод навчання.
Форми
навчання:
індивідуально-групові, індивідуальні, групові, диференційований підхід у
навчанні.

Основний зміст
навчального предмету «Літературне читання»

3-й  клас
1   година на тиждень(
34 години на рік)

Зміст
  навчального матеріалу

Вимоги
  до рівня загальноосвітньої підготовки учня

Коло
  читання

Усна народна творчість. Малі
  фольклорні форми: народні дитячі пісні, ігри, лічилки, загадки, скоромовки,
  прислів’я, приказки, обрядові пісні. Казки про тварин, чарівні казки,
  легенди.
Поезія. Вірші
  сюжетні, пейзажні, гумористичні, акровірші, вірші-загадки, скоромовки.
Проза. Оповідання
  (художні, науково-художні, науково-популярні). Літературні казки. Легенди.

Учень/учениця:
співвідноситьвивчені твори
  звідповідними жанрами: казка, вірш, лічилка, скоромовка, прислів’я;
розрізняє фольклорні
  іавторські твори; називає основні теми читання, прізвища, імена
  українських письменників;
знає сюжети2-3фольклорнихказок;
  напам’ять 3-4 вірші та прізвища й імена їхніх авторів; 3-4 прислів’я;
усвідомлює значення книжки
  вжитті людини.

Тематика читання.Твори різних
  жанрів про красу природи,необхідність оберігати її, життя і навчання дітей,
  їх взаємини з дорослими, стосунки в родині, повагу до батьків, любов до своєї
  рідної землі, звичаї, традиції українців, повагу до культури різних
  національностей, а також твори, які утверджують такі моральні якості як
  доброта, чесність, дружба, взаємодопомога.

Формування
  і  розвиток  навички  читання

Розвиток
  правильного,свідомого,
  виразного читання вголос цілими словами.

Учень:
читає наприкінці
  навчального року вголос правильно, свідомо, виразно, цілими словами нормально
  за темпом;

Формування і
  розвиток умінь
  вибирати та застосовувати під час читання потрібний тон, темп, гучність,
  слова, на які падає логічний наголос.

вибирає та застосовує під час
  читання потрібний тон, темп, гучність, слова, на які падає логічний наголос.

Літературознавча
  пропедевтика

Тема та
  основна думка твору
Формування
  умінь усвідомлювати й визначати тему твору та основну думку.

Учень:
усвідомлює та визначає тему
  твору й основну думку;

Сюжет і
  композиція (без
  уживання термінів). Пейзаж, портрет, діалоги – основні елементи сюжету.
  Початок (зав’язка),
  основна частина, кінцівка як елементи композиції твору, їх взаємозв’язки.

знаходить у змісті тексту
  художні описи природи, зовнішності людини, інших істот; пояснює їх
  роль у творі; називає учасників діалогу; розуміє зміст діалогу;
  визначає у структурі художнього твору початок, основну частину,
  кінцівку; пояснює їх взаємозв’язок після аналізу тексту;

Герой
  (персонаж) твору. Визначення головного й другорядних
  персонажів твору; їхні риси характеру, вчинки.

самостійно визначає головного
  й другорядного персонажів твору; пояснює риси характеру, вчинки; розуміє
  залежність вчинків від характеру;

Автор твору. Усвідомлення
  взаємозв’язків:
  автор – твори – книжки; автор – теми.
Ставлення письменника до зображуваних подій і
  персонажів.
Епізоди з життя письменника.

пояснює, що той чи інший
  письменник є автором твору, розповідає, як автор ставиться до зображуваних
  подій і персонажів (з допомогою вчителя);
розповідає про деякі
  епізоди з життя письменників, з якими ознайомилися під час навчання;

Мова твору. Яскраві, точні,
  образні вислови для характеристики персонажів, опису природи.
Розвиток умінь виділяти в тексті епітети,
  порівняння, метафори (без уживання термінів, практично), з’ясовувати
  їх роль.

знаходить у художньому
  тексті та вживає у своєму мовленні під час характеристики героїв твору
  чи опису природи яскраві, образні вислови; пояснює їх роль;

Жанр. Розвиток умінь
  усвідомлювати жанрові особливості творів, що вивчалися.

самостійно визначає жанрові
  ознаки казок, віршів, оповідань.

Досвід читацької діяльності
Усвідомлення жанрової специфіки творів –

впізнавання і називання жанру твору

Казки про тварин
  та чарівні казки. Спостереження заструктурними
  особливостями цихтворів. Особливий характер вимислута фантазії останніх: таємничі,зачаровані,
  незвичайні місця,предмети, істоти; надзвичайна сила,чудесні перетворення та
  ін.
Герої (персонажі) казок, їхнівчинки,
  мотиви поведінки (здопомогою вчителя). Добро і зло вказці.

Учень:
усвідомлює, називає основні
  ознаки казок про тварин і чарівних казок;
правильно називає героїв
  казок; пояснює, якими якостями вони наділені; висловлює свою
  оцінку поведінки, вчинків персонажів; робить висновок про добро і зло
  у казках;

Прислів’я і приказки.Тематика
  прислів’їв. Формуванняумінь вибрати з кількох прислів’ївтаке, що найточніше
  відображаєосновну думку твору.
Спостереження завикористанням прислів’їв
  і приказоку художніх творах.

розпізнає прислів’я і
  приказки з-поміж інших літературних жанрів;
вибирає з кількох
  прислів’їв таке, що найточніше відображає основну думку твору;

Вірші.
  Формування знань прожанрові особливості віршів (рима,ритм, настрій, мелодика,
  уявнікартини). Тематика віршів.Спостереження за мовою віршів.

називає основні ознаки
  вірша (рима, ритм, поділ на строфи – без уживання терміну); пояснює, які
  почуття висловлює поет у творі; називає основні теми віршів, які
  опрацьовувалися на уроках;

Оповідання.
  Структурніособливості оповідання, герої(персонажі), тематика дитячих
  оповідань.

називає основні ознаки
  оповідання; пояснює, хто є героями (персонажами) оповідань; називає
  основні теми дитячих оповідань, які опрацьовувалися під час навчання;

Усвідомлення умовності подій у
  художньому творі, їх відмінність від реальних, життєвих.
Увага до особистості автора.

має уявлення про умовність
  подій у художньому творі;
знає деякі відомості
  про окремих авторів.

Смисловий
  і  структурний  аналіз  тексту

Розвиток умінь знаходити і
  пояснювати зв’язки між
  реченнями, абзацами і частинами тексту; визначення послідовності подій у
  творі й орієнтування  у структурі тексту: зачин (зав’язка),
  основна частина, кінцівка.

Учень:
знаходить і пояснює зв’язки між
  реченнями, абзацами і частинами тексту;
визначає послідовність
  подій у творі;

Складання простого плану до
  невеликих за обсягом і нескладних оповідань.
Користування планом для переказу
  прочитаного.

складає план до невеликих за
  обсягом і нескладних за будовою художніх і науково-художніх текстів; добирає
  заголовки до частини тексту;
уміє користуватися планом і
  малюнками для переказу прочитаного (детально і вибірково, окремих частин);

Розвиток умінь запитувати й
  відповідати на запитання за змістом прочитаних текстів; ставити запитання до
  тексту; вступати в діалог (4-5 реплік) на основі прочитаного.

формулює запитання до
  тексту і дає відповіді; вступає в діалог за змістом прочитаного;

Формування уміння аналізувати
  тексти з метою знаходження певних ознак описуваних предметів, явищ, подій, персонажів
  твору, встановлення причиново-наслідкових зв’язків,
  визначення нового, невідомого, узагальнення тощо.
Формування уміння з допомогою
  вчителя та самостійно виділяти головне в прочитаному тексті; співвідносити
  головну думку прочитаного із заголовком, прислів’ям,
  ілюстраціями.

аналізує з допомогою вчителя тексти,
  називає ознаки описуваних предметів, явищ, подій, вчинки дійових осіб;
встановлює з допомогою вчителя причиново-наслідкові
  зв’язки,
  визначає головне, узагальнює, доводить свою думку;
співвідносить головну думку
  прочитаного із заголовком, прислів’ям,
  ілюстраціями;

Формування уміння розрізняти у творах елементи
  розповіді, опису, міркування.

визначає в творах елементи
  розповіді, описи, міркування.

Засоби
  художньої виразності, емоційно-оцінне
ставлення
  читача до змісту твору

Формування в учнів уявлень про
  образні слова й вирази (епітет, порівняння, метафору), їх роль, різні форми
  вираження. Усталені епітети, порівняння, метафори в усній народній творчості
  й у творах письменників.

Учень:
знаходить у тексті за
  допомогою вчителя і самостійно порівняння, епітети, метафори (без вживання
  термінів); пояснює їх роль у тексті;

Знаходження в тексті слів, що
  мають переносне значення, пояснення їх значень на прикладах.

знаходить у тексті слова,
  що мають переносне значення;

Формування умінь визначати настрій, загальну
  тональність твору; висловлювати свої враження від прочитаного, робити оцінні
  судження.

визначає настрій,
  загальну тональність твору;
висловлює оцінні судження
  морального і етичного характеру про події, вчинки персонажів, висловлює своє
  ставлення до прочитаного.

Робота
  з дитячою книжкою; робота з інформацією

Формування умінь самостійно
  знайомитись з новою книжкою, орієнтуючись на поза текстову інформацію,
  вміщену на обкладинці, титульному аркуші, у при книжковій анотації, передмові
  і т.ін.

Учень:
самостійно знайомиться з новою
  дитячою книжкою, орієнтуючись на зміст обкладинки, титульний аркуш, при
  книжкову анотацію, передмову; прогнозує її орієнтовний зміст;

Формування в учнів самостійно
  добирати і читати дитячі книжки за темами, рекомендованими вчителем.

самостійно добирає і читає дитячі
  книжки на рекомендовану вчителем тему;

Формування умінь
  здійснювати пошук потрібної книжки у відкритому фонді, а також за допомогою
  Інтернет-ресурсів бібліотеки (за допомогою вчителя).

здійснює пошук потрібної книжки
  у відкритому фонді
  бібліотеки та за допомогою Інтернет-ресурсів;

Формування умінь складати
  найпростіше повідомлення про прочитану книжку (усно, за допомогою вчителя).

складає найпростіше
  повідомлення про прочитану книжку (усно, за допомогою вчителя);

Розвиток умінь самостійно
  користуватись довідковою літературою (дитячими енциклопедіями, словниками
  тощо).

усвідомлює призначення
  довідкової літератури; самостійно користується нею для пошуку
  потрібної інформації.

Розвиток
  літературно-творчої діяльності учнів

Виховання культури спілкування
  під час колективного обговорення прочитаних творів (умінь слухати думки,
  міркування однолітків, з повагою ставитись до міркувань, суджень, які не
  збігаються з власними; бути толерантними під час діалогу, колективної
  дискусії і т.ін.).

Учень:
бере участь у колективному
  обговоренні змісту самостійно прочитаних книжок: уважно слухає думки,
  міркування однокласників; висловлює власні міркування щодо
  прочитаного; виявляє толерантність, повагу до однолітків під час
  діалогу, колективної дискусії;

Колективне та індивідуальне
  складання варіантів кінцівок до літературних казок, складання творів-мініатюр
  про казкових героїв; інсценування прочитаного.
Складання за допомогою вчителя
  казок, загадок, лічилок за аналогією, зразком і самостійно; римування.

уміє самостійно й у
  співпраці з учнями складати твори-мініатюри про казкових героїв, інсценувати;
за допомогою вчителя і самостійно (з
  використанням опорних слів, малюнків) складає казки, загадки, лічилки,
  добирає рими; бере участь в інсценізації прочитаних творів.

Тематика
читання
1 розділУСНА НАРОДНА
ТВОРЧІСТЬ (4 г.)
Колисковіпісні, потішки, лічилки.
Прислів’я, приказки, загадки.

Українська народна казка «Дружні звірі».
 Українська народнаказка «Пан Коцький».
2 розділБАРВИ ОСЕНІ  (5
г.)
За Іриною Прокопенко «Як берізка листя
роздарувала».
За Галиною Демченко «Сонцевик-чарівник і
холодний вітер».
Павло Тичина «Осінь така мила». Музична поезія.
О.Олесь «Вишиває осінь».
Яків Щоголів «Осінь».
Анатолій Костецький «Осінній дощ».
Михайло Слабошпицький «Папуга з осінньої
гілки».
Анатолій Кислій «Що розповів
вітер».
3 розділМИ ЗИМУ ЗУСТРІЧАЄМО (9 г.)
Платон Воронько
«Сніжинки».
Леонід
Первомайський «Срібні дерева».
Юрій Старостенко
«Лісові розмови».
О.Копиленко
«Пернаті гості». В Заєць «Шипшинові ліхтарі».
Лариса Письменна
«Чарівна гостя».
За І.Бондарчуком
«Зимова пригода».
Євген Гуцало
«Зайці». Загадки від Діда Мороза.
Володимир
Скуратівський «Чого лютий лютим зветься».
Володимир
Сухомлинський «Як дзвенять сніжинки».
Надія Кир'ян
«Зимові слова». Анатолій Костецький «Лист до птахів».
4 розділДОБРЕ ДІЛО
РОБИТЬСЯ,НАЧЕ КАЗКА МОВИТЬСЯ (5 г.)
Олег Буцень «На
вулиці».
Юрий Ярмиш. «Ким
бути і ким не бути».
Василь
Сухомлинський «Для чого кажуть "спасибі"».
Олександр Моторний
«Мудрі порадники».
Яков Щоголів
«Вчіться, діти».
Михайло
Слабошпицький «Хлопчик Валь».
Дмитро Ткач «Моя
мама». Михайло Стельмах «Мій дідусь».
«Батьківські поради» (з народного).
5 розділПРИЛИНЬ, ПРИЛИНЬ,
ВЕСНО КРАСНА! (7 г.)
«Березень» (з народного).
Василь
Сухомлинський «Весняний вітер».
Пилип
Капельгородський «Та це ж весна».
Валентин Бичко
«Підсніжник».
Тарас Шевченко
«Встала весна».
Сергій Носань
«День блакитної весни».
«Як квітень до
березня в   гості їздив» (українська народна казка).
За Василем
Чухлібом «Журавлі – веселики», «Повінь».
Л.Українка
«Вишеньки»,  «Давня весна», « Конвалія».
6 розділМІЙ РІДНИЙ КРАЙ (4
г.)
Дмитро Павличко
«Де найкраще місце на землі».
Іван Низовий
«Домівка».
Володимир Даль -
Козак Луганський. По В.Далю «Що означає дозвілля».
За Б.Д. Грінченком
«Украла» (скорочено).
Петро Бондарчук
«Батьківщина».
М.Підгірянка «Що я
люблю».
І Бердецька
«Найрідніша».
А.Мостепаненко
«Від щирого серця».
4-й  клас
1 година на тиждень(34
години
на рік)

Зміст
  навчального матеріалу

Вимоги
  до рівня загальноосвітньої підготовки учня

Коло  і
  тематика  читання

Коло читання – фольклорні,
художні, науково-художні твори
українських письменників-класиків та
сучасних українських дитячих та
окремих зарубіжних письменників.

Усна народна
  творчість. Маліфольклорні
  форми:
  прислів’я
  і приказки,
  лічилки,
  загадки, усмішки.Казки,легенди, народні пісні.

Поезія: вірші
  українських поетів–
пейзажні й сюжетні, поеми (історичногохарактеру), легенди, байки.

Проза. Науково-художні
  твори.
Довідкова література. Дитяча
  періодика(журнали,
  газети).

Учень:
-
  розрізняє
  фольклорнітвори і твори письменників,співвідносить твір
  з відповіднимавтором;
-
  називає
  прізвища,
  іменаукраїнських
  письменників-класиків, а також
  тихписьменників,
  з
  творами якихнеодноразово зустрічались під часнавчання;
-
  називає
  автора і твір цього автора, тему твору;
-
  знає
  назви,
  сюжети
  2-3
  фольклорних
  і літературнихказок;

-
  знає
  напам’ять 4-5
  віршів;
-
  3-4
  прислів’я, розуміє їх зміст
  тапояснює,
  у
  якій життєвій ситуаціїдоцільно вживати кожне з них;
-
  розрізняє
  жанри художніх  творів;
-
  усвідомлює,що читання є
  важливим джерелом знань, задоволення пізнавальних інтересів, цікавого
  дозвілля;
-
  знає
  і з повагою ставиться до видатних історичних і культурних діячів,
  традиційукраїнського народу.

Тематика
  читання. Твори
  різних жанрів про красу природи і необхідність її збереження, життя дітей і
  дорослих, звичаї і традиції, сторінки історії, видатних письменників, а також
  твори, в яких утверджуються такі моральні якості як любов до рідної землі,
  взаємодопомога, чесність, дружба, толерантне ставлення до інших мов, інших
  культур.

Формування
  і  розвиток  навички  читання

Удосконалення
  навичок свідомого,правильного, виразного читання вголос здотриманням основних
  нормлітературної вимови та необхідноготемпу.

Створення під
  керівництвомучителя і самостійно партитури читання.Правильне використання під
  час читанняінтонаційних засобів виразності.

Удосконалення
  навичкиусвідомленого, у відповідному темпічитання мовчки різних за обсягом
  тажанровою специфікою текстів.

Учень:
володіє навичкою
  читаннявголос;
  сприймає, розуміє (підчас читання, слухання) змісттворів (текстів) різних жанрів,виділяє в них
  суттєвуінформацію;
самостійно
  готується довиразного
  читання;
  добирає таправильно застосовує під часчитання, декламації, інсценізаціїрізножанрових
  творів мовленнєвіта позамовні засоби художньоївиразності; передає з їхдопомогою
  своє та авторськеставлення до змісту твору;
усвідомлено і
  достатньовільно читає
  мовчки (у темпі,
  ненижчому 110сл./хв.)

Літературознавча
  пропедевтика

Тема та основна
  думка твору.
Розвиток умінь
  усвідомлювати та
визначати тему і основну думку твору;розуміти
  основний смисл описанихфактів, подій, вчинків персонажів.

Учень:
усвідомлює та
  визначаєтему
  і основну думку твору;розуміє
  основний
  смислописаних фактів,
  подій, вчинків,персонажів;

Сюжет і
  композиція (безуживання
  термінів).
Факти, події, випадки, пригоди,характери
  персонажів у художньомутворі, їх взаємозв’язки.

самостійно
  визначаєвідносно
  завершені і самостійнічастини тексту (епізоди);пояснює, хто герої твору, що і якпро це
  сказано в тексті;
  які
  події,пригоди
  трапилися,
  місце
  і часподій,
  як
  вони пов’язані міжсобою;

Герой (персонаж)
  твору.
Головний і
  другорядний персонажі утворі, стосунки між ними. Мотививчинків персонажів. Характеристикуперсонажів, ставлення до
  героїв твору,обґрунтування
  своїх думок.

самостійно
  визначаєголовних
  і другоряднихперсонажівтвору; даєхарактеристику персонажам,пояснює,
  обґрунтовує їхнівчинки
  та їх мотиви;
  висловлюєдо
  них власне ставлення;

Автор твору. Усвідомленнявзаємозв’язків: письменники – теми;письменник – жанр. Найбільш цікаві
  факти біографіїписьменника.

називає основні теми
  тажанри творчості письменників, зякими неодноразово зустрічалися під час
  навчання; розповідає
  процікаві
  факти біографіїписьменників;

Мова художнього
  твору.
Усвідомлене
  сприймання засобівхудожньої виразності відповідно до їх
функцій у творі.

пояснює,які яскраві,влучні слова і
  вислови вживавтор,
  щоб
  краще розкритикартини природи, зовнішністьперсонажів, їхні характери,вчинки;

Жанр. Розвиток умінь
  самостійно
визначати жанрові ознаки творів, щовивчалися, обґрунтовувати
  свою думку.

розрізняє та
  визначаєелементарні
  жанрові ознакилітературних творів, якіопрацьовувалися під часнавчання;наводить
  приклади.

Досвід
  читацької  діяльності

Усвідомлення
  жанрової специфікитворів Народні героїко-фантастичніказки. Відображення
  народного побуту,місце події у
  казці,
  особливості
  мови цихказок.
  Герої, їхні характери, вчинки,мотиви поведінки.
Відмінність
  казок про тварин тагероїко-фантастичних (чарівних).
Літературна
  казка.
  Зв’язоклітературної
  казки з фольклорною.

Учень:
називає місце події указках, героїв, пояснює їхнівчинки, мотиви поведінки;відмінність
  казок про тварин відгероїко-фантастичних (на
конкретних прикладах);
розрізняє фольклорну
  талітературну казку;
  пояснюєспільне
  та відмінне у цих казках;

Легенда як твір-переказ, оповитий
казковістю, фантастикою, проякісьподії,факти, людей. Герої легенд, їхні
  рисиособистості.
  Відмінність
  легенди від казки.

розрізняє
  легенди;пояснює відмінність від казки;називає героїв
  легенд,
  їхні
  рисиособистості;

Поезія. Поетичні
  твори.
Розширення
  та систематизаціязнань, умінь школярів про
  жанровіособливості віршів і їх тематику.
Емоційна
  тональність вірша.

називає ознаки вірша
  якжанру;
теми опрацьованих віршів;
розрізняє вірші
  заемоційною тональністю;
пояснює,які
  почуттяпередає поет у ліричному вірші(на конкретному прикладі);

Байка як невеликий за
  обсягом,здебільшого
  віршований твір,
  у
  якому вгумористичні,
  алегоричній
  формізображуються людські вчинки,характери, недоліки. Герої (персонажі)
байок.
Удосконалення
  умінь школяріворієнтуватися в структурі художнього
оповідання.
Ставлення
  письменника дозображених подій, героїв твору.
Персонажі, їхні вчинки, мотиви.

має уявлення про
  жанровіособливості;
  правильно
  називаєгероїв байок;

визначає
  структуруоповідання;

визначає ставленняписьменника
  до зображенихподій,
  героїв
  твору,
  виражаєвласне ставлення;
визначає тему, усвідомлюєсюжет, розуміє вчинки, події,визначає основну
  думку,смислові частини, встановлюєміж
  ними зв’язки;

Науково-художні
  оповідання.Художні
  і пізнавальні особливостінауково-художніх творів. Порівняння
художнього і науково-художнього
  твору.Художня сюжетна лінія, характеристикагероїв твору. Пізнавальна
  науковаінформація.

розрізняє художні і
  науково-художні оповідання,основні теми оповідань, якіопрацьовувалися під
  часнавчання; виокремлює
  (задопомогою
  вчителя) науково-пізнавальний матеріал, переказуєзміст;
розрізняє твори (занаявністю чи
  відсутністюнаукової інформації);

Історичні
  оповідання для
  дітей.

знає історичні
  оповіданнядля дітей,
  пояснює,що
  в такихтворах йдеться про події (людей),які відбувалися (жили) дужедавно.

Смисловий
  і  структурний  аналіз  тексту

Сприймання
  художнього образу
твору, у художніх і науково-художніх
текстах, розуміння смислових зв’язків,
істотних ознак, понять, висновків.
З’ясування
  значення слів і висловіву тексті.
Знаходження і
  пояснення ознакпевних подій, явищ, персонажів з метоюїх характеристики й
  підготовки довиразного читання; з’ясування ролі
пейзажу для розуміння художніх образів.
Спостереженню за
  будовою тексту,визначення у творах різних жанрів їх структурних елементів.
Складання плану
  оповідання,казки, статті.
Розповідь,
  переказ за планом.

Учень:
розуміє текст,
  свідомо ідостатньо повно відтворює змістпрочитаного; визначає
  основнийсмисл твору і розповіді;
вміє знаходити
  іпояснювати істотні ознакипевних подій, явищ;характеризувати дійових осіб;встановлювати
  смислові зв’язкиміж частинами тексту;
формулює
  запитання дотексту;
  будує
  діалог;
  аналізує
  й порівнює тексти різних жанрів;виділяє основне у творі іхарактеристиці
  персонажів;встановлює причиново-
наслідкові зв’язки (з допомогою
вчителя);
колективно складає
  планоповідання, казки, статті;використовує їх для розповіді,різних видів
  переказу.

Засоби
  художньої  виразності, емоційно-оцінне
ставлення
  читача  до  змісту  твору

Засоби
  створення художніх образів:художня виразність мови, з’ясування ролі епітетів,
  порівнянь, метафор, повторів, гіпербол в усній народній творчості й у
  творчості поетів і прозаїків.
Формування
  в учнів емоційно-оцінного ставлення до прочитаного(завдання на виявлення і
  оцінюваннястану героїв твору шляхомформулювання власних оцінних суджень,
  виявлення авторської позиції щодо зображеного).

Учень:
знаходить в тексті засоби
  художньої виразності –
  епітет, метафору (без уживання
  терміну),
  порівняння;
з’ясовує з допомогою
  вчителя їх роль у тексті, створенні художніх образів,описів, розуміє їх роль
  у тексті;
висловлює емоційно-оцінні судження;
виявляє ставлення автора
  і власне до зображеного.

Робота
  з  дитячою  книжкою; робота  з  інформацією

Удосконалення
  умінь самостійно
знайомитись з новою книжкою,визначати її
  орієнтовний зміст з опорою на позатекстову інформацію.

Розвиток умінь
  самостійноскладати коротке повідомлення про змістпрочитаного, висловлювати
  власнеставлення до нього.

Учень:
самостійно
  визначає орієнтовний
  зміст книжки,
  за
  типом видання, напр., збіркатворів різних авторів про природу, авторська
  збірка казок і т. ін., за ілюстративним та довідково-інформаційним апаратом;
складає короткеповідомлення
  про зміст книжки(усно), висловлює власнеставлення до прочитаного;

Розвиток умінь
  користуватисядовідковою літературою.

Формування
  цікавості до дитячих
журналів, газет, що
  друкуютьсяукраїнською мовою.

Удосконалення
  умінь самостійноорієнтуватися у світі дитячих книжокздійснювати пошук
  потрібної книжки,користуючись Інтернет-ресурсамидитячої бібліотеки.

самостійно користуєтьсясловниками, енциклопедією, щобз’ясувати
  окремі слова,
  факти,події;
знає назви1-2 дитячих журналів, розповідає про
  цікавий матеріал,
  у
  тому чи іншому номері журналу;
самостійно
  добирає дитячі
  книжки за завданням учителя, а також з власної ініціативи, користуючись
  відкритимкнижковим фондом бібліотеки,Інтернет-ресурсами;

Формування умінь
  брати участь в
обговоренні змісту
  прочитаного:враховувати думки й міркуванняоднокласників, співвідносити
  їх,доповнювати власними; дотримуватись норм культури спілкування і т. ін.

бере участь уколективному
  обговоренні зміступрочитаного, уважно слухає й розуміє запитання
  вчителя,думки, міркування
  однокласників, аргументовано
  доповнює їхні
  відповіді;дотримується
  норм
  культуриспілкування під час дискусії;висловлює власні оціннісудження щодо
  прочитаного.

Розвиток
  творчої  діяльності  учнів  на  основі  прочитаного

Удосконалення
  культуриспілкування (уміння вислухати думку
іншого, з повагою ставитись доміркувань,
  суджень, які не збігаються з
власними; бути толерантними під час
  діалогу, колективної дискусії і т. ін.).
Читання за
  ролями, інсценізація,читання віршів напам’ять.
Переказування
  прочитаного іздоповненнями, висловленням власноїдумки. Словесне малювання за
  уявою
(персонажів, місця дії тощо).
Складання казок,
  небилиць, творів-мініатюр, віршів, лічилок, загадок тощо.
Складання
  творчих робіт за змістомпрочитаних текстів, картин.

Учень:
читає за ролями, бере участь в інсценізації, читаєнапам’ять;
переказує прочитане;
виконує творчі види
  завдань допрочитаного (доповнення, певні зміни тексту);
користується
  прийомамиказок,
  складає
  (колективно)загадки, лічилки, римовані рядки;
використовує художнізасоби у
  власному мовленні (вописах, розповідях, творах);
складає творчіроботи.

Тематика
читання
1 розділ УСНА НАРОДНА
ТВОРЧІСТЬ
Народна
мудрість невмируща.
Прислів’я та приказки,
загадки,скоромовки.«Золотеяєчко» (українська народна
казка).
«Цвіркун» (легенда).

2 розділ ОСІНЬ НАС ЧАРУЄ
Василь
Скуратівський  «Як у серпні
дбаємо, так зимою маємо».
Григорій
Коваль«Осінь».
За
Юрієм Старостенком  «Чарівна осінь».
Юрій
Збанацький«Щедра осінь».
Володимир
Іванович
«Осінь
мрійна».

3 розділНАШ КРАЙ – ЦЕ ПРАЦІ КРАЙ Й
ВЕЛИКОЇ ЛЮБОВІ
Володимир
Сосюра
«Як
не любити той край».
Катерина
Недзельська«Луганщино моя»,  «Я кращої землі не
знаю».
За
Б. Грінченко«Грицько»(Скорочено).
Володимир
Даль  «Лисиця і заєць».
4 розділЗИМОНЬКА-ЗИМА
Анатолій
Костецький
«Грудень».
Євген
Шморгун
«У
полях».
Олесь
Лупій
«Тінь
ворога».
Евген
Гуцало
«Іній».
Анатолій
Камінчук
«Іній».
Петро
Сингаївський
«Все
навколо ніби в самоцвітах…».
Леся
Українка
«Мамо, іде вже зима», «Спить озеро…».
Олександр
Леонтович
«Три
сестриці».
Тамара
Коломієць
«ЗНовим роком!»
Ірина
Ґудзик
«Вертеп».Щедрівка
«Щедрик,  щедрик,
щедрівочка»(з народного).
Щедрівка  «Ой сивая тая зозулечка»(з народного).
За
Оленою Цегельською  «Пригода  на  ковзанці».
Леонід
Глібов
«Зимова
пісенька»,
«Коник-стрибунець».
Ніна
Бічуя
«Чотири
руді лисиці».

5 розділ ПТАХИ ЛЕТЯТЬ, ВЕСНУ – КРАСНУ НА
КРИЛАХНЕСУТЬ…
Дмитро
Павличко
«Весна».
Володимир
Перепелюк
«Степовий
соловейко».
Іван
Гнатюк
«Мати».
Іван Процьків  «Легенда про матерів».
За
Оксаною Іваненко
«Тарасові
пісні».
Тарас
Шевченко
«Реве
та стогне…», «Встала весна», «Дивлюся – аж світає…».
За
Василем Скуратівським  «Березень».
Ганна
Чубач
«Повернулися
гусоньки рано…».
Павло
Грабовський
«Веснянка».
Іван
Франко
«Гріє
сонечко».
Михайло
Слабошпицький
«Лелеча
весна».
Леся
Українка
«Уже
весняне сонце припікає…».

6 розділ ЧИТАЙ, ДІЗНАВАЙСЯ, МІРКУЙ…
За
Михайлом Коцюбинським  «Іван Якович Франко».
Іван
Франко
«Дивувалася
зима»,
«Заєць
та їжак».
За
Василем Скуратівським  «Берегиня».
Роман
Завадович
«Наш
Великдень».
За
Ярославою Музиченко  «Про писанки і про Великдень».
За
Казимирою Поляковою  «Промінець – син сонця».
Всеволод
Нестайко
«Тореадори
з Васюківки».
Віктор
Гончаренко
«Старі
окопи».
М.
Станович
«Біля
пам’ятника».
Олесь
Донченко
«Гроза».

Вимоги
до рівня підготовки учнів
3-й
клас
Учень
повинен:
ü усвідомлено читати
тексти;
ü працювати з різною
інформацією (слово, текст, книга);
ü самостійно
вибирати потрібну літературу, користуватися довідковими джерелами для розуміння
і отримання додаткової інформації;
ü інтерпретувати
інформацію відповідно до запиту;
ü оволодіти
прийомами аналізу художніх, науково-пізнавальних і навчальних текстів з
використанням елементарних понять літературознавства;
ü вести діалог,
будувати монологічні висловлювання в умовах побутового спілкування;
ü володіти нормами
українського мовного етикету в ситуаціях повсякденного і навчального
спілкування;
ü використовувати
отримані знання і уміння в практичній діяльності і повсякденному житті.
4-й
клас
Випускник навчиться:
ü здійснювати вибір
книги в бібліотеці (або в Інтернеті) по заданій тематиці або за власним
бажанням;
ü записувати
прочитані книги з метою використання цього списку в навчальній і позакласної
діяльності, в тому числі для планування свого кола читання;
ü складати анотацію
і короткий відгук на прочитаний твір за заданим зразком;
ü розпізнавати
деякі відмінні риси художніх творів (на прикладах художніх образів і засобів
художньої виразності);
ü відрізняти  на
практичному  рівні  прозовий  текст  від  віршованого,
ü наводити приклади
прозових та віршованих текстів;
ü розрізняти
художні  твори  різних  жанрів  (розповідь,  байка,  казка,
ü загадка,
прислів'я), наводити приклади цих творів;
ü знаходити засоби
художньої виразності (метафора, уособлення, епітет).
Випускник отримає
можливість навчитися:
ü працювати з
тематичним каталогом;
ü працювати з
дитячою періодикою;
ü самостійно писати
відгук про прочитану книгу (у вільній формі);
ü сприймати художню
літературу як вид мистецтва, наводити приклади про прояву художнього вимислу в
творах;
ü порівнювати,
зіставляти, робити елементарний аналіз різних текстів,
ü використовуючи ряд
літературознавчих понять (фольклорна і авторська література, структура тексту,
герой, автор) і засобів художньої виразності (іносказання, метафора,
уособлення, порівняння, епітет);
ü осмислювати
естетичні та моральні цінності художнього тексту і висловлювати судження;
ü осмислювати
естетичні та моральні цінності художнього тексту і висловлювати власну думку;
ü висловлювати
власну думку про прочитані (прослухані) творі, доводити
і підтверджувати
її  фактами з посиланнями на текст;
ü встановлювати
асоціації з життєвим досвідом, з враженнями від сприйняття інших видів
мистецтва;
ü за аналогією
складати розповіді.

«РАССМОТРЕНО»
МО учителей  начальных  классов
Протокол №___
от «___»_______2018г.

«СОГЛАСОВАНО»
Зам. директора по УВР
______________/Минько Л.А./
«___»_______2018г.

Скачано с www.znanio.ru

file_name: 3-4 клас літературне читання.docx

alt: ГОСУДАРСТВЕННОЕ ОБРАЗОВАТЕЛЬНОЕ

alt: Для досягнення мети виконуються такі завдання : Ø формування в учнів повноцінних навичок читання як базової у системі початкового навчання; Ø ознайомлення учнів із дитячою…

alt: Предметні результати: · розуміння літератури як явища національної і світової культури , засобизбереження і передачі моральних цінностей і традицій ; · формування уявлень про український…

alt: Літературознавчий принцип має на меті введення до системи підготовкидитини-читача початкових літературознавчих понять, які засвоюються учнями практично, на рівні уявлень

alt: Формування і розвиток навичок читання

alt: Ч итай , дізнавайся , міркуй … 7

alt: Формування і розвиток навички читання

alt: Досвід читацької діяльності

alt: Тематика читання 1 розділ

alt: ДОБРЕ ДІЛО РОБИТЬСЯ,НАЧЕ КАЗКА

alt: Зміст навчального матеріалу

alt: Тематика читання. Твори різних жанрів про красу природи і необхідність її збереження, життя дітей і дорослих, звичаї і традиції, сторінки історії, видатних письменників, а також…

alt: Герой (персонаж) твору. Головний і другорядний персонажі утворі , стосунки між ними

alt: Емоційна тональність вірша . називає ознаки вірша якжанру ; теми опрацьованих віршів ; розрізняє вірші заемоційною тональністю ; пояснює, які почуттяпередає поет у ліричному вірші(на…

alt: Гнатюк « Мати » . Іван Процьків «

alt: Випускник навчиться: ü здійснювати вибір книги в бібліотеці (або в Інтернеті) по заданій тематиці або за власним бажанням; ü записувати прочитані книги з метою використання…

title: Рабочая программа по литературному чтению (3-4 классы)