title: Моральні цінності та ідеали наших предків. За драмою І. А. Кочерги "Ярослав Мудрий"

description:
Обладнання: ілюстрації до твору, фото собору Софії Київської, портрети Ярослава Мудрого, картки, вікторина, лист учениці до Ярослава Мудрого, матеріал до п'єси, підготовлений учнями, платівка - арія Ярослава Мудрого з однойменної опери Мейтуса. Хід

                   уроку І. Актуалізація і корекція опорних знань 1. Літературний диктант (біографія письменника). Рік народження І. А. Кочерги ... (1881); ... (1899-1903) - навчається      в Київському університеті на ... (юридичному) факультеті. ... (1927) - "Алмазне жорно". Рік створення "Свіччиного весілля" ... (1930.) Роки евакуації - де? (Уфа, 1941-1944.) Пише драматичну поему 1944 р. ... ("Ярослав Мудрий.") Нагороджений 1948 року ... (орденом Трудового Червоного Прапора). Якого року йому присвоєно почесне звання заслуженого діяча      мистецтв України? (1950.) Рік смерті І. А.Кочерги? (1952.) Де похований письменник? (На Байковому кладовищі в м. Києві.) ІІ. виклад нового матеріалу Епіграф до уроку: "Кожна п'єса Івана Кочерги відкриває нову сторінку мистецтва... Коли я думаю про "Ярослава Мудрого", я згадую найвищі зразки поетичної драматургії - Пушкіна, Шекспіра, Олексія Толстого, Шиллера, Лесі Українки..." М. Рильський 1. Історія написання драми. Примітка: Доповідає представник групи істориків. Крім істориків, серед учнів є дослідники, біографи, які займалися пошуковою діяльністю, щоб узяти активну участь у роботі на уроці. Історик. П'єса І. Кочерги "Ярослав Мудрий" - це вершина його творчості. При її написанні драматург використав історичні події ХІ століття, коли князем Київської Русі був Ярослав Мудрий. Для п'єси Кочерга взяв лише невеличкий період з 1036 року. Це був час, коли князь після тривалих воєн міцно закріпив за собою великий київський престол і приступив до здійснення давно поставленої мети - високо піднести культуру руської землі. П'єса написана 1944 року. Остаточний варіант п'єси написаний 1946 року. І. Кочерга виділив у п'єсі п'ять дій, кожна з яких має свою назву і відповідає певному часові: Дія перша - "Сокіл" (1030 р.) Дія друга - "Закон і благодать" (1030 р.) Дія третя - "Квітневий сніг" (1032 р.) Дія четверта - "Каменяр і князь" (1032 р.) Дія п'ята - "Перша відміна", "Гуслі і меч",      "Друга відміна", "Золота брама" (1936 р.). 2. Проблемно-тематичний аналіз п'єси. Учитель (звертається до учнів). - Назвіть сюжетні лінії п'єси. - Яка композиція драми? - Жанр п'єси. - Тема. - Проблематика. Відповіді. У п'єсі немає єдиної стрижневої сюжетної лінії - усі лінії твору перетинаються в образі князя, усі найважливіші події стосуються саме його. Найголовніші з них: стосунки: Ярослав - Микита Ярослав - Журейко Ярослав - Гаральд Ярослав - Інгігерда Експозиція - І діяЗав'язка - ІІ діяРозвиток дії - ІІ, ІІІ дія композиція: хронологіяКульмінація - IV діяРозв'язка - V дія Жанр - історична драматична поема. Тема - показ синівської відданості батьківщині, полум'яної любові до рідної землі князя Київської Русі Ярослава Мудрого та широкого кола простих людей, які в жорстоких боях із різними нападниками відстоювали волю і незалежність своєї вітчизни. Проблематика - проблема миру, кохання, любові до рідної землі. Учні (літературознавець). Звернемо увагу ще й на символи, які відіграють велику роль у п'єсі. Це: гуслі - символ прагнення Ярослава до поширення культури на Русі; меч - символ захисту від нападників; золоті ворота - символ зодчества містобудування. Учитель (оголошує тему уроку). Сьогодні на уроці ми разом з автором відкриємо завісу на моральні цінності наших предків, їхні ідеали. Але найбільше будемо говорити про князя Ярослава, адже ця постать і є композиційним та сюжетним центром. Подивимося, хто він є, як його зображає автор у своєму творі. 3. Проблемно-тематичний аналіз образів. а) Ярослав. Дві основні риси: непримиренність до всіляких ворогів вітчизни; прагнення до будівництва, культури й освіти народу. б) Ярослав Мудрий - людина далекоглядна, цілеспрямована, розважлива. в) Жорсткий і добрий, мудрий і терплячий. г) Мрійник. д) Учинки величні: будує храм - Софіївський собор, створює перші закони "Руської правди", першу на Русі бібліотеку. є) Люблячий батько (ставлення до доньок Єлизавети і Анни), "тесть Європи". Інсценізація уривка з п'єси "Ярослав Мудрий". Епізод розмови Ярослава з доньками. Висновки (роблять учні). 1. Кочерга оспівує державну мудрість, величність у помислах, відданість князя Ярослава своїй батьківщині. 2. Ярослав дбає про культуру свого народу. 3. Мріє: "Поставити на Русі города, Щоб степова спинялася орда..." Микита - людина творча, обдарована. (Аналізує образ і підбирає      цитати до нього - І група учнів.) Сильвестер - учений-монах, який символізує нашу духовність.      (Аналіз ІІ групи.) Журейко - каменяр, любить свою вітчизну. (Аналіз ІІІ групи.) Інгігерда - шведська принцеса, княгина. Дружина Ярослава. (Аналіз      IV групи.) Єлизавета - молода князівна палко любить свій край. (Аналіз V      групи.) Милуша - дочка Людомира. (Аналіз VI групи.) Висновки. Герої п'єси "Ярослав Мудрий" - це патріоти свого краю, свого народу, мужні, красиві душею люди. ІІІ. Первинне усвідомлення поданого матеріалу 1. Дається дослідникам. У п'єсі "Ярослав Мудрий" є деякі неточності: а) на 1032 рік автор відніс шлюб Ярославової доньки Єлизавети з Гаральдом норвезьким, хоч насправді ця подія відбулася пізніше - 1044 року; б) за даними літописів Ярослав був у Новгороді і вже потім прийняв бій з печенігами. А в драмі Ярослав довідується про рух печенігів на Київ, перебуваючи саме в Києві. Але ж це є художній твір, в якому мають право на існування і історична достовірність, і художній вимисел. 2. Лист учениці 11-Б класу Назарук Надії до Ярослава Мудрого (додаток 1). 3. Вікторина "Чиї ці слова?" (Додаток 2). 4. Прослуховування арії Ярослава перед битвою з печенігами з однойменної опери Мейтуса. 5. Заключне слово вчителя. Наші предки вміли любити і ненавидіти, прощати і ставити на перший план загальнодержавні інтереси. Автор возвеличує ідеал вірності: рідній землі, коханій, князю. Отже, ми маємо змогу простежити моральні висоти наших предків: безкорисливу любов до батьківщини і ненависть до її ворогів, працьовитість, доброзичливість, щирість, вірність у коханні, уболівання за рідними і друзями. Поема Івана Кочерги вчить нас любити свою історію, своє славне минуле, і в цьому велике патріотичне значення його твору. П'єса своїм патріотичним пафосом залишається актуальною і в наш час. IV. Домашнє завдання Уміти аналізувати драму та образи героїв. Виписати п'ять цитат до персонажа, який найбільше сподобався учням (за власним вибором). Додаток 1 Лист до Ярослава Мудрого. Вельмишановний великий княже Ярославе! Звертаюся до тебе з далекого ХХ століття. Я живу на твоїй і моїй рідній землі, але тепер вона називається не Київська Русь, а Україна. Прочитала недавно п'єсу Івана Кочерги "Ярослав Мудрий", де розповідається про важкий період твого життя і правління. Твій образ змальовано з великою повагою, любов'ю, так що він не може не схвилювати душу читача. Я була вражена від твоєї розважливості та мудрості. Адже скільки сил тобі довелося покласти, щоб зберегти єдність країни та злагоду серед народу. Був ти, княже, і жорстким, і добрим, і терплячим. Мені у серце запали такі твої слова: "Людей учу я страхом і книжками, Але і сам я у людей учусь. Бо мудр народ, і житиме віками, В трудах і битвах вихована Русь". Зараз нам не вистачає таких державних діячів, тому в країні панує розлад, занепад економіки, науки і культури. О, якби зараз у людей були такі великі і чисті серця, то, може, й життя було б більш радісним і щасливим. Ти наш батько. Ми вчимося на прикладі твого життя бути чесними, здатними до самопожертви ради Батьківщини: "І, поки жив, стояти я клянусь за руську правду і єдину Русь!" А як ти говорив про книжки?! "І добрій книзі більше я радію, Ніж золоту в коморі". Мені боляче за наш народ, бо зараз мало хто шанує науку і культуру, книжки, за які ви платили золотими монетами. Я бачу, що наші предки понад усе цінували в людині не її гаманець, а високі моральні якості. Я думаю, що кожна людина повинна виховувати в собі ці найкращі риси. Упевнена, що для нашої країни ще настануть добрі часи. Ми, твої нащадки, дуже вдячні за цей мудрий життєвий досвід, який долетів до нас крізь віки. І ще не раз зустрінеться нам твій образ на сторінках історичних романів. З великою повагою до тебе, Ярославе, учениця 11-Б класу Назарук Надія Додаток 2 ВІКТОРИНА Чиї ці слова? "Щоб меч важкий поклавши і шолом, Палати білі й храми будувати... В істини золотоверхий храм Ввійти собі і двер відкрити вам".(Ярослав не хоче воювати, а бажає будувати прекрасні храми.) "Потщитесь, браття, треба поспішати, Щоб книги всі переписати нам".(Сильвестр.) "Да буде мир! І Богом я клянусь, Що кожного вразить моя сокира, Хто збаламутить Київ наш і Русь, Хто осквернить насильством справу миру".(Ярослав.) "Побіда, княже, Господа прослав! Побито вщент поганих супостатів".(Журейко.) "Де я знайду чудових стільки книг, Такі пісні, як в Києві у тата, Що королів мудріший всіх земних. А Київ наш - зелений і прозорий! Дніпро широкий... кучеряві гори, Палати білі, бані золоті... Де ще красу подібную знайти? І це все кинуть..."(Єлизавета.) "Людей учу я страхом і книжками, Але і сам я у людей учусь". (Ярослав.) "Тому, хто руську правду поважає, Завжди у нас і шана, і хвала".(Ярослав.) "Хто вип'є раз дніпрової води, Тому ніколи Київ не забути..."(Сильвестр.) "О Господи великий, милосердний, Злих ворогів на Русь не допусти! І Ярослава в битві захисти!(Інгігерда.) "Я в Новгород помчав перед ордою І перстень твій громаді показав".(Журейко.) "Бо дивний світ, що бачила ти в чащі, І є, княжна, мистецтва дивний світ - Воно завжди підносить душу нашу..."(Микита.) "З того часу я Київ полюбила, Не там, а тут моя вітчизна мила. Прости, тобі я болю завдала".(Єлизавета.) "Бо мудр народ і житиме віками В трудах і битвах вихована Русь".(Ярослав.) "Раніш ніж храми будувать святі, Годиться правду ствердити в житті".(Журейко.) "Раніш закон, а потім благодать..."(Ярослав.) "З усіх небесних благ Найвищим благом кров я цю вважаю, Що є з народом вірний мій зв'язок. Мені не треба пишних тих казок, Що предків нам шукають десь за морем. Народ мій тут, на рідних цих просторах, Від Києва до Ладоги живе, І не заброд Ісландії суворих, - Мене своїм він предком назове!"(Ярослав.) Автор Л. Дидик

category: Українська література


title: Природа і людина в оповіданні Григора Тютюнника

description:
Теорія літератури: оповідання; дійова особа, персонаж, герой твору; мова художнього твору - метафора, епітет, порівняння, звуконаслідувальні слова, фразеологізми; портрет, пейзаж, художня деталь. Обладнання: текст, виставка творів Григора Тютюнника, літе

                  ратури про письменника, фотокартки, учнівські ілюстрації до творів, роздатковий матеріал (картки з назвами рис характеру, тлумачні словнички, словничок синонімів, довідник з теорії літератури). Хід уроку Люби природу не як символ душі своєї, Люби природу не для себе, люби для неї...М. Рильський І. Організаційний момент ІІ. Повідомлення теми та мети уроку. Мотивація навчальної діяльності Учитель. Діти, ви любите перебувати на лоні природи? А чи вмієте милуватися нею? Так само щиро любив свою землю, свій край, свою природу і Григір Тютюнник - автор оповідання «Лісова сторожка», яке ми розглядатимемо на уроці. Діти записують тему уроку. Учитель визначає мету уроку. Будемо аналізувати персонажів твору; через їх дії, учинки, почуття визначатимемо найважливіші риси характеру (протягом уроку картки з назвами рис характеру вивішуються на дошці); досліджуючи мову художнього твору, відчуємо красу почуттів і переживань автора та його героїв, з'ясовуватимемо роль людини та природи в оповіданні. ІІІ. Сприймання та первинне усвідомлення Учитель зачитує епіграф і пояснює: Любив природу не для власної насолоди, а для самої ж природи і Григір Тютюнник. Він умів проникнути в таємничий світ природи. Він говорить про дерева, квіти, рослини, як про живі істоти, звірі, що є героями його творів, уміють відчувати, співпереживати разом з людьми. Григір Тютюнник умів художнім словом намалювати яскраву пейзажну картину. Я впевнена, що ви в цьому переконаєтесь, працюючи з текстом. IV. Робота з текстом Однією з активних дійових осіб оповідання є природа. Пригадайте з теорії літератури, що ми знаємо про дійових осіб і як вони створюються? Виразно прочитайте початок оповідання до слів «...схожих на їжачків». Яка картина виникла у вашій уяві після прослуханого уривка? Що особливого ви помітили в описі Тютюнником провесни та молодого розсадника? За допомогою яких художніх засобів авторові вдалося це передати? Подивіться, як зуміли передати учні почуте на малюнках. Що хотів автор підкреслити описом провесни? Як ще називається опис природи? (Довідка з теорії літератури про пейзаж.) Не менш важливою дійовою особою є Данило Коряк. А яким ви уявили собі Данила, який вирушив із дому до лісової сторожки? Словесно опишіть. Зверніть увагу на художні деталі. - Обґрунтуйте свій опис цитатою з тексту. (Довідка з теорії літератури про портрет.) (Фізкультпауза) Як Данило збирається в ліс, виразно зачитайте. (від слів: «Чого тільки немає в Даниловому лантусі...» до слів: «... усе маєш при собі.») Чи всі речі, що зібрав Данило, вам відомі? Зазирніть до тлумачних словничків. А що ви подумали про цього чоловіка, коли довідались, чим він наповнив свій мішок і що виконуватиме в лісі? (Учитель на дошці вивішує картки з найважливішими рисами характеру Данила.) (Автор змалював не тільки знаряддя праці, а і процес праці. Такий скрупульозний опис того, що лежить у лантусі, підкреслює, як багато важить у житті людини улюблена робота.) Чим для Данила був ліс? (Не тільки працею, а й джерелом доброти, краси, духовності. Життя серед природи робить людину благородною, добрішою, чуйнішою.) Як описав ліс Григір Тютюнник? Чому ліс зустрів Данила «як тата»? Яким вам уявляється Кузька? Обґрунтуйте власну думку цитатами з тексту. (Учитель демонструє намальовані портрети Кузьки.) Хто він для нашого героя? (Не тільки сторож, помічник, Данило з ним «радиться», і цей діалог настільки переконливо відтворений автором, що не здається вигаданим.) Як поводив себе песик, коли Данило робив опудала? Про що ви довідалися з цього епізоду? (Учитель демонструє синонімічний ряд до слова «біжить», ужитий у тексті.) У чому виявляється авторське ставлення до рослин, тварин, людини? V. Підсумок уроку Продовжіть речення: *Данило Коряк був ... *Природа - це не тільки праця, а й... *Автор і Данило вбачають сенс життя у... VI. Контрольно-оцінювальна діяльність VII. Домашнє завдання На вибір: - виписати цитати, що характеризують головного героя; переказувати епізод, що найбільше сподобався; - написати твір-мініатюру на тему «Чому людині треба жити у злагоді з природою та своєю совістю?» (Учитель завершує урок продовженням епіграфу.) В природи є душа могуча, порив є в неї, Що більший над усі пориви душі твоєї. Вона - це мати. Будь їй сином, а не естетом, І станеш ти не папірняним, - живим поетом.М. Рильський Автор: А. Снєт

category: Українська література


title: Історичне минуле нашого народу. Урок з української літератури для 5 класу

description:
Тематичне оцінювання учнів 5 класу на уроці-подорожі в минуле. Мета - перевірити якість засвоєних знань під час вивчення попередньої теми; розвивати навички усного зв’язного мовлення, логічного мислення, уміння орієнтуватись у складних ситуаціях і працювати в малих групах; виховувати шанобливе ставл

                  ення до заповітів наших предків, осмислено їх виконувати

category: Українська література


title: Т. Г. Шевченко. Поема „Кавказ”. Урок з української літератури

description:
Розробка уроку на заявлену тему. Мета - допомогти учням з’ясувати бачення Шевченком національної проблематики, ідейно-художні особливості поеми; розвивати навички самостійної роботи з підручником, вибіркового читання, аналізу ліро-епічних творів, висловлення власної думки з порушеної проблеми; вихов

                  увати почуття національної самосвідомості

category: Українська література


title: Проект "Квіти в творчості Тараса Шевченка". Третій рік навчання

description:
Обладнання: „Кобзар" Т. Шевченка; матеріали для малювання, виготовлення штучних квітів із тканини, рамки для оформлення робіт. План (24 години) 1. Бесіда про творчість Т. Шевченка, його світову велич (1 година). 2. Вікторина „Сторінками Коб

                  заря" (1 година). 3. Похід в бібліотеку 12. Пошукова робота, виборка рядків із „Кобзаря", в яких говориться про квіти (3 години). 4. Творча робота. Малювання ескізів за мотивами творів Т. Шевченка (3 години). 5. Підбір квітів, матеріалів для оформлення робіт (3 години). 6. Практична робота. Виготовлення композиції (індивідуальна робота) (9 годин). 7. Оформлення готових робіт в єдину композицію (3 години). 8. Виставка робіт (1 година). 9. Участь окремих кращих робіт в міській виставці „Знай і люби свій край" (Т. Слободенюк, Д. Недавня, О. Слетіна) - третє місце. 1. Встала й весна, чорну землю Сонну розбудила. Уквітчала її рястом. Барвінком укрила.„Гонта в Умані", с. 109 2. Як маківка між вітами, Цвіте розцвітає. Має поле, має волю, Та долі не має.„Мар'яна-черниця". С. 127 3. Сади рясні похилились. Тополі по волі, Стоять собі, мов сторожа, Розмовляють с полем.„Сон", с. 197 4. І барвінком, і рутою, І рястом квітчає Весна землю, мов дівчину В зеленому гаї.„Невільник", с. 234 5. Цвіт королевий Схилив сою головоньку Червоно-рожеву До білого пониклого Личенька Лілеї.„Лілея", с. 298 6. Не вертаються три брати, По світу блукають, А три шляхи широкії Терном заростають.„В казематі", с. 321 7. А калинка з ялинкою Та гнучкою лозинкою, Мов дівчаточка із гаю, Виходжаючи співають.с. 560 8. Барвінок цвів і зеленів, Слався, розсилався, Та недосвіт перед світом В садочок укрався...с. 562 9. Тече вода з-під явора Яром на долину. Пишається над водою Червона калина. Автор: Л. Совенко

category: Українська література


title: Ми є. Були. І будем ми! Й вітчизна наша з нами. Образ великого українця у саду страждань за романом І. Багряного "Сад Гетсиманський"

description:
Оформлення дошки. Словник Екзистенціалізм - як філософська течія виник у першій половині ХХ ст. за часів соціально-економічної і світоглядної кризи в Європі. Основне завдання екзистенціалізму полягає у встановленні змісту людського існування. Тому людськ

                  е існування, дане безпосередньо, є „екзистенцією", яка не пізнається науковими засобами. Конфлікт - зіткнення, сутичка, протистояння двох протилежних сил. Коли на рубежі ХІХ та ХХ століть розпочався глобальний процес оновлення виражально-зображувальних засобів, обумовлених потребою глибокого відображення внутрішнього життя людини, почала змінюватись і сама природа конфлікту - він ставав менш відкритим, набував більшого психологізму, переходив у підтекстову сферу твору. Щоб простежити за таким конфліктом, захопитись ним, читачеві необхідно напружити свою інтелектуальну діяльність. Нація - це історично утворена форма існування людської спільності. Категорія честі - відіграє важливу роль у моральному визріванні людства, бо саме завдяки їй формуються такі позитивні якості як відповідальність за себе, за свій рід. Людина, для якої поняття честі, власної гідності є особливо значущими, різко відрізняється своєю моральністю, своїм способом життя від людини, для якої ці ж поняття є не такими суттєвими. План уроку 1. „Сад Гетсиманський" - твір табірної літератури. Елемент філософії екзистенціалізму в романі. Символічна назва твору. 2. Головний конфлікт роману - це протистояння двох взаємовиключаючих сил. 3. Андрій Чумак - стійкий у своїх національних переконаннях молодий, здатний до лідерства, український інтелігент. Три аспекти характеристики головного персонажа роману. Народ мій є! Народ мій завжди буде! Ніхто не перекреслить мій народ.В. Симоненко Хід уроку Учитель. Роман „Сад Гетсиманський" побудовано на реальному життєвому матеріалі, який був добре знайомий и пережитий І. Багряним. Факти у творі настільки драматичні, що здатні вражати читача набагато сильніше за факти, побудовані на вимислі. У середині 50-х років ХХ ст. з концтаборів було звільнено тисячі в'язнів, з'являються твори табірної літератури - „Сибірські новели" Б. Антоненка-Давидовича, „Архіпелаг ГУЛАГ" О. Солженіцина. Особливої значимості надає твору накладання на змісти Біблії, саме через нього людство чує голоси мільйонів жертв комуністичного режиму. Роман демонструє людству весь вимір Зла, що несе у собі тоталітарна система. Засобами екзистенціалізму Багряний описав специфіку того буття, яке є людиною. Буття головного героя роману і є тим буттям-свідомістю, - через яке відкривається буття світу. Пізнавальний етап уроку Диференційовані завдання до коментування назви твору Перший ряд: визначте елементи Святого Письма в сюжеті роману. Другий ряд: довести, що страждання і смерть Ісуса - це страждання і смерть за ідею. Третій ряд: розкрити епіграф до роману: „Отче Мій! Коли можна, нехай мимо йде від мене чаша ця..." Емоційно-психологічна підготовка Уявіть ситуацію: з одного боку - ви як неординарна, виключно вольова, незламна особистість, а з іншого - радянська тоталітарна система, яка через своїх вірних слуг прагне будь-що зламати, підпорядкувати вас. Який тип поведінки оберете? Обґрунтуйте позицію: змиритесь і будете пристосовуватись      до системи; не змиритесь і будете протестувати; ви - оптиміст, тому спробуєте стати      щасливим; слідуватиме принципу „Поживемо -      побачимо!"; власний варіант поведінки. Завдання На основі міркувань створюємо концепцію „Конфлікт у творі Багряного - це конфлікт між вільною, настільки морально довершеною Людиною, що про неї можна говорити як про уособлення Добра, і у вищій мірі антигуманною тоталітарною системою, яку треба визначити як вияв абсолютного Зла". Індивідуальна робота з картками Розкрити зміст розумів головного героя: а) „Андрій дивиться по камері з-під приплющених вій. Як вони міцно сплять! Немов ті Христові учні перед розп'яттям їхньої совісті, їхньої власної душі"; б) „Героїзм, - роздумує Чумак, - це велич, поезія, краса. Героїзм - це раптовий, величний, запаморочливий для інших вчинок, це блиск раптової відваги, що захоплює людські серця виконанням неможливого... Але яке це має відношення до сучасної людини... розчавлюваної нишком у герметично ізольованих кам'яних мішках, до людини, що повзає й звивається, як черв'як..."; в) „Ліпше умерти раз, умерти гордо, з незламною душею, аніж повзати на колінах і вмерти двічі - морально й фізично"; г) „Завербуватись! Хай живе провокація!.. Але це лише на коротку мить, і це така божевільна думка, як блискавка. Її враз погасив „хтось що стояв на варті його душі". Допоміжні запитання з метою привернути увагу учнів до огневого авторського задуму. - Знайдіть у тексті опис зовнішності героя. Які деталі в ньому привернули вашу увагу і чому? - Визначте епізоди, в яких розкривається характер Андрія Чумака. Що, на вашу думку, є визначальним у ньому? - За допомогою яких художніх засобів автор творить образ головного героя? Три головних аспекти характеристики Андрія Чумака. Аспект перший, національний Герой - представник української нації. І. Світ дитинства пройнятий національною атмосферою. Вона виразно виявляється у його спогадах про Великодню ніч, про свято Івана Купала, про сивого столітнього діда що жив в хатині на високому березі під лісом, про блукання по луках надворсклянських. ІІ. Надвизчайно розвинуте чуття роду. На допитах Андрій  відчував, що саме його вірі у своїх братів „може бути нанесена найтяжча поразка, яка може зломити його волю, - це замах на його віру... Віру в людей, і не взагалі в людей, а віру в своїх братів". ІІІ. Андрієва концепція побудови національної держави. Він належить „до числа тих, які вважали і вважають що з його нації доти не буде діла, доки вона буде упосліджена і у власній хаті бита... доки як не перестане хуторянити й позіхати, а не пролине будувати". Аспект другий, морально-етичний Рівень сформованої свідомості героя, його морально-етичний світ. І. Андрій Чумак - в'язень, і тому не в змозі фізично протистояти супротивникам. Через свою розвинуту людську гідність він не терпить приниження. Від побиття страждає не так фізично, як морально; він ретельно стежить за своєю поведінкою, спостерігає за собою немовби збоку: ось йому пропонують хліб і чай, „Андрій випив теплий, солодкий чай... І зразу є зненавидів себе за слабодухість, сам собі став противником..." ІІ. Виняткова шляхетність героя чи не найбільш показово виявилась в історії з „вербуванням" слідчого Донця. Андрій дав фальшиві свідчення проти цього опричника, але його почало мучити сумління: свій вчинок Чумак вважав негідним порядної людини і заспокоївся тільки тоді, коли спростував дані фальшиві свідчення. ІІІ. Природне лідерство Андрія, якого він зовсім не прагнув, не йшов на свідоме завоювання авторитету, бо це суперечило його етичній витонченості. Якщо придивитись до поведінки героя у переповненій в'язнями тюремній камері, то приходиш до висновку, що у цьому людському середовищі, яке складалось із особистостей переважно високого освітнього цензу і такої ж високої культури, значущість Чумака ставала очевидною сама по собі, як тільки оточуючі його люди побудуть деякий час поруч з ним. Він такий як усі, але виділяється з-посеред інших. Він є довершеною, винятково гармонійною особистістю. Філософський аспект має розкрити перед школярами ті риси персонажа, які набувають загальнолюдської значимості. Проблемне завдання: прокоментувати слова Андрія: „Ліпше умерти раз, умерти гордо, з незламною душею, аніж повзати на колінах і вмерти двічі - морально і фізично". Створення емоційно-психологічного фону (тези для підсумку уроку): а) розуміння глибокої антигуманної сутності більшовицького режим, який руйнує душу людини, перетворює її на гвинтик, паралізує страхом волю; б) перетворення звичайного в'язня на легенду, яка живить надію, зміцнює душі, нейтралізує філософію зради і тим самим сприяє торжеству життя; в) натхнена душа Андрія Чумака починає сходження на Голгофу заради порятунку людей. Він зносить тортури, це підпорядковано одній меті - зберегти підвалини життя, не дати зруйнувати основу, на якій тримається віра. Домашнє завдання Написати твір-роздум за темою: „Людина - найвеличніша з усіх істот. Людина - найнещадніша з усіх істот. Людина - найпідліша з усіх істот" (І. Багряний „Сад Гетсиманський"). Автор: Л. Каштан

category: Українська література


title: Система нестандартних уроків української літератури в 11 класі

description:
Урок 1 Тема: "Я народився і жив для добра і любові". (Життєвий і творчий шлях Олександра Довженка). Мета: ознайомити старшокласників з біографією письменника; дати уявлення про кіноповість; розвивати аналітичні навички та вміння; п

                  рищепити любов до творчості українського Мікеланджело. Тип уроку: урок-кіноповість. Обладнання: звукозапис музики Б. Лятошинського "Чотири українські теми"; виставка творів письменника; стилізація кіноплівки з надписами "Знайомство", "Джерела", "Шлях до ремесла", "Боротьба". Форми організації навчання: групові. Хід уроку І. Організаційний етап Звучить музика, на фоні якої підкреслено демонстративно учитель стилізує класну кімнату під знімальний майданчик, записуючи тему і епіграф уроку на дошці: "Він залишився як дерево, що вічно цвіте, вічно плодоносить, як великий мислитель, який може стояти поряд із Сократом і Гомером". А. Малишко. ІІ. Оголошення теми, мети Літературознавець М. Наєнко сказав про О. Довженка ще й так: "Він - як самоцвіт: скільки не обертай його, а в ньому починають світитися все нові і нові грані". Нерідко О. Довженка порівнюють із видатними майстрами епохи Відродження, які були водночас і живописцями, і поетами, і архітекторами, і природознавцями. Його ще називають українським Мікеланджело, засновником українського кінематографу. На цьому уроці нам пощастило познайомитися з ним уперше, і зробимо це знайомство незвичним: кадр за кадром переглянемо уявний фільм, прочитаємо кіноповість його життя і творчості. У створенні цього уроку беруть участь групи: "історики", "художники", "біографи", "літературознавці", які працювали вдома з довідковою літературою. Девізом нашої подорожі нехай стануть слова Олександра Петровича: "Приберіть геть усі п'ятаки мідних правд і залиште тільки чисте золото правди!" Сторінка перша. "Знайомство" Демонструється портрет письменника, плакат, на якому записано відгуки і оцінка творчості Довженка: 1958 р. Постановою журі Міжнародної виставки в Брюсселі Довженко визнаний як один із першого десятка провідних митців 60-річної історії мистецтва кіно. 1939 р. "Першим поетом кіно" назвав його Левіс Джекоб у книзі "Історія американського фільму". 1949 р. Жорж Садуль у книзі "Історія мистецтва кіно" твердить, що "Земля" Довженка мала великий вплив на молодих кіномитців, зокрема Англії та Франції. 1957 р. Артур Найт у книзі "Найживіше мистецтво. Панорама історії кіно" доводить, що найкращі японські фільми "Роша мун" і "Ворота пекла" зроблені під впливом Довженка. 1957 р. Айвор Монтегю у книзі "Довженко-поет життя вічного" пише: "Земля" Довженка - це твір генія; йому мусили відступити перше місце російські кіномитці Ейзенштейн і Пудовкін". 1958 р. Коли у Брюсселі "Земля" була визнана найкращою у світі, Чарлі Чаплін пише телеграму: "То ж велике щастя для вас, що Україна має такого славного сина і воістину великого художника. Нехай же вам, дорогий Олександре Петровичу, щасливо живеться і можеться предовгії літа". Що ж, воістину мав рацію народ, коли запримітив: "Не хвали сам себе, нехай тебе люди похвалять". Хвалили там, у вільному світі. У себе ж - ні. Більше того - Дем'ян Бєдний у газеті "Известия" написав фейлетон, після чого Довженко за ніч посивів. Художники: (Це група учнів, обдарованих у сфері живопису. Вони дають "психологічний" аналіз портрета письменника, порівнюють власні спостереження зі свідченнями сучасників). 1. "В обрамленні білосніжного сивого волосся високе скульптурне чоло. З-під злегка зламаних енергійних брів дивляться вдалину сіро-блакитні очі. Погляд довірливий, пильний, вдумливий, уважний. Вольове, напружено-серйозне загоріле мужнє обличчя, вирізьблене з незвичайною довершеністю. Вражає рідкісне поєднання духовної і фізичної сили". 2. "Він був дуже вродливий... Олександр Довженко, зі своєю усмішкою, ледь квапливою мовою, з м'якою українською вимовою. Він взагалі був вродливий не тією солодкою, а мужньою і серйозною вродою, якою природа обдаровує своїх обранців. Срібло сивини з роками ніби ще більше звеличує цю красу з ореолом пережитого". Сторінка друга. "Джерела" Біографи: Сосниця - провінційне містечко на березі красуні Десни, на Чернігівщині. Побілені хати, зарослі травою вулиці. В одному з провулків стояла під грушею хата - стара, присадкувата. Це - давнє гніздо Довженківського роду - хліборобів, рибалок, чумаків, косарів. Предки Довженка були козаками і в середині XVIII ст. прибули до Сосниці з Полтавщини. Ціла вулиця називалася Довженковою. Сашко, який народився у серпні 1894 р., був сьомою дитиною у хліборобській родині, в якій діти помирали одне за одним. "Дітей мали багато, чотирнадцять, перемінний склад, з якого залишилося двоє: я й сестра (нині лікар). Решта померли в різний час, майже всі не досягли працездатного віку. І коли я зараз пригадую своє дитинство і свою хату, і завжди, коли б я їх не згадував, у моїй уяві плач і похорон". Літературознавці: У день смерті аж чотирьох синів-соловейків, мати Довженка, Одарка, про яку він говорив, що вона "народжена для пісень", "але проплакала все життя", молилася: "Залиши мені, Господи, Сашка, оберігай його від поганих людей. Дай йому силу. Пошли йому щастя, щоб його люди любили, як я його люблю". Психологи: Можливо тому улюбленою піснею О. Довженка була пісня "Ой горе тій чайці...", авторство якої приписується самому Мазепі. Біографи: Батько Олександра Петро (про якого письменник скаже: "Усе життя його минуло під знаком темряви і неосвіченості"), на свою біду, мав романтичну вдачу і свого сина мріяв за будь-яку ціну "вивчити на пана". Літературознавці: Через багато років, працюючи над "Зачарованою Десною", письменник згадає рідних людей з особливою ніжністю: "З мого батька можна було писати лицарів, богів, апостолів, великих учених і сіятелів". А діда назвав "добрим духом лугу і риби": "...гриби і ягоди збирав він у лісі краще за всіх і розмовляв з кіньми, з телятами, з травами, з старою грушею і дубом. Дід був письменний по-церковному і в неділю любив урочисто читати псалтир". Психологи: Зрозуміло, звідки у Довженка нахил до споглядальності: "У мене не було пристрасті до чогось одного, певного. Мені здавалося, що я все можу, що все легко, і мені хотілося бути різним, хотілося начебто розділитися на кілька частин і жити в багатьох життях, професіях, країнах і навіть видах". Сторінка третя. "Шлях до ремесла" Учитель записує на дошці "сигнальні" ключові слова, за якими учасники груп мають створити "калейдоскоп", як цілісну розповідь про освіту і поступ О. Довженка: Сосницька початкова школа Монтій Созонович Опанасенко Глухівський учительський інститут комерційний інститут Академія мистецтв школа старшин Петлюрівської армії "босий комісар" освіти і      культури відділ Повноважного представництва      УРСР у Польщі Торгове представництво УРСР в      Німеччині приватне училище професора Е. Геккеля Одеса 1940 р. - Київ Ашхабад Воронезький фронт Москва 1952 р. береги Дніпра 1954 р. Новодівиче кладовище. О. Гончар писав: "Довженко справді глибоко трагічна і суперечлива постать. Десь я назвав його "українським Мікеланджело" і цих слів не зрікаюся й зараз, маючи на увазі всебічну фантастичну обдарованість цієї людини". Сторінка четверта. "Любов" Біографи: "Тричі являлася йому любов", як у Франка. Уперше "найсміливіший і найвродливіший хлопець" у Сосниці закохався, навчаючись в училищі, в дочку багатого купця Надійку Чаусовську - гімназистку-красуню. Гарна була пара. Та коли вони, молоді і закохані, безтурботно бігали на ковзанку, містечко Сосниця ніби журливо хитало головою: мовляв, нічого не вийде з того кохання, бо ще не бачив світ, щоб щасливим було подружжя з доньки багатія і сина бідного діхтяря... З Варварою Криловою Олександр познайомився, вчителюючи у Житомирі. Разом учили дітей, інсценізували уривки з "Назара Стодолі", "Гайдамаків" та "Катерини". Побралися, переїхали до Києва, де не тільки події громадянської війни вразили серце Довженка, а й сімейна драма. Лист від дружини обпік серце: "Я люблю тебе, але дружиною твоєю не буду. Не лай мене і не плач за мною". А коли повернувся додому, застав Варю в обіймах білогвардійського офіцера, пережив гіркоту зради, яка, однак, не спопелила любові. Коли, перебуваючи в Німеччині, він дізнався, що облесник-офіцер покинув хвору на туберкульоз Варю у Празі, не вагаючись, одружується зі своєю зрадливою дружиною вдруге і привозить в Україну. Юлія Солнцева, актриса - третя і остання його любов. Коли Варвара відчула це, запитала: - Сашко! Ти закохався? - Так. Того дня на столі їхнього помешкання поруч з білими трояндами лежав лист: "Дорогий, рідний, коханий мій! Я прощаюся з тобою. Я їду назавжди. Розумію все-все. Найперше - те, що разом ми жити не можемо. Ти йдеш у велике мистецтво. Ти віддаєш йому всього себе. Тобі потрібен друг в житті, тобі потрібна натхненниця. Ти закохався, Сашко... Повір: од щирого серця відкидаю в ім'я тебе ревнощі і біль, хочу, щоб вона стала істинним твоїм другом, твоїм натхненням. А в мене одне-однісіньке прохання до тебе: хочу жити під твоїм прізвищем. Прощай! Хай іде до тебе добро і щастя з Землі, з Неба, з Води! Твоя навіки - Варвара Довженко!" Літературознавці: "Я так люблю мою Юлію, як ніби й не любив ще ніколи за двадцять п'ять років родинного з нею життя. Я безупинно говорю їй найніжніші слова... Хто послав мені любов?" - писав письменник у щоденнику за чотири роки до смерті. Сторінка п'ята. "Кіно" Художники: Будучи 32-річним, Довженко, після однієї ночі, круто змінив життя, поїхавши до Одеси. Чим було кіно на початку ХХ століття? Живими картинками, балаганом і тільки. Йому "вчитися було ніколи і ні в кого". Спочатку сценарист, потім - режисер, актор, він впроваджував в українське кіно метод Гріффіта, американця, який вперше показав лице героя крупним планом. Довженко не тільки психологізував кіно, а й опоетизував його. Неповторний світ творив за допомогою народної поетики, символів, прийомів живопису. У фільмі "Земля" дід і онук - як обрамлення роду. Дід помирає непомітно, наче яблуко падає з дерева. Яблуко, дійшовши певної стиглості, відірвалося від дерева. Отак і дід. А смерть онука - насильницька, нагла. Його вбивають зненацька, із-за рогу у хвилину танцю... Важко сказати, хто зробив більший внесок у цей фільм - Довженко-письменник чи Довженко-художник. "Перші зрілі фільми Довженка "Звенигора", "Арсенал", "Земля" завоювали йому цілий світ, але відібрали Україну, підрізали творчі крила, вкоротили йому віку". Ю. Лавріненко. Чому? Сторінка шоста. "Боротьба" Учитель: - Чому О. Довженко за 10 років до смерті у щоденнику написав: "Немає сил ходити. Болить у мене все. Болять руки, ноги. Болить голова і болить серце. Думаю, що скоро помру. Мені жаль умерти. Я народився, я був створений років на 90. Я помру скоро, тому що з мене вийшла вся сила. Вона пішла не тільки на роботу. Ні. Не робота подолала мене, не пияцтво, не жіноцтво. Прибила мене недоля народу. А знищила мене ненависть людська і жорстокість. Убили мою радість". - Що спричинило до такого відчаю, поразки? Яка боротьб виснажила його? Історики: "Протистояння генія і влади" - слова Ліни Костенко можуть бути епіграфом до цієї сторінки нашої кіноповісті. Сталін до кінця днів чекав, що Довженко, відомий усьому світові, напише і зніме фільм про нього - вождя, батька всіх народів, генералісимуса, переможця у Другій світовій війні, а тому не дозволив розстріляти, вичікував і навіть пробував приручити: і подарунки надсилав, і дві Сталінські премії вручив, ще й Ленінську, в закордонні відрядження відпускав (Берлін, Париж, Лондон), і звання діяча мистецтв присвоїв. Не приручив. Довженко не вмів і не хотів їсти хліба з рук ката. Хоч йому доводилося маневрувати, відкуповуватися. Для того, щоб втілити задумане, робив ненависне: - за геніальну "Звенигору" відкупився антиукраїнським "Арсеналом"; - за "Землю" - "Щорсом"; - за "Україну в огні" - казенним "Мічуріним". - "Справді, яка трагедія художника", - писав О. Гончар. - У 1940 році Довженко став художнім керівником новоствореної Київської кіностудії, але через те що не міг знімати на замовлення, після війни буде викинутий з кіностудії за націоналізм. - Друга світова війна відкрила Довженкові очі - він наче оглух до будь-яких пересторог і пише свою геніальну "Україну в огні". Рукопис потрапив до рук Сталіна - і для Довженка настала кульмінаційна життєва драма, в якій режисером-постановником був "кат над катами" Сталін. - Довженко був висланий на безвиїзне проживання до Москви. Останній лист кінорежисера, датований 10 жовтня 1956 р., адресований уряду України: "Вертатися хочу на Україну. Президіє! Допоможи мені житлом: давно колись відібрали його в мене. Великої квартири мені не треба, тільки треба мені, щоб я міг бачити Дніпро і Десну під обрієм, і рідні чернігівські землі..." Крик душі. У цьому році була завершена "Поема про море" і опублікована автобіографічна кіноповість "Зачарована Десна". Він мріяв написати нові твори (аж 55 запланованих!), поставити фільм "Поема про море". Але цей рік був останнім у його земній "юдолі плачу". Підсумок уроку Учитель: Цей урок - спроба першого знайомства. Якби можна було підібрати одне-єдине містке слово - епітет, то як би ви закінчили фразу: - Життя Довженка - ... (трагічне). - Творчість Довженка - ... (титанічна, геніальна, подвиг). Домашнє завдання Прочитати автобіографічну кіноповість "Зачарована Десна". Урок 2 Тема: "Зачарована Десна" О. Довженка - казкова подорож у світ його дитинства. Проблематика. Характери. Поетика кіноповісті. Мета: ознайомити учнів зі змістом кіноповісті; дати характеристику образам - персонажам; проаналізувати естетику твору; розвивати уміння і навички учнів проникати в інтертекстову сферу художнього твору; виховувати почуття святості родини, України. Тип уроку: урок-дослідження. Форми організації навчання: групові. Хід уроку І. Організаційний момент Звучить фонозапис пташиного співу, що налаштовує на сприйняття художнього твору. ІІ. Актуалізація і корекція опорних знань - Розкажіть про дитячі роки Сашка Довженка. - У кого ще з вивчених вами письменників було подібне дитинство чи фрагменти його? (М. Стельмах, Ю. Яновський, Б. Лепкий). - У яких творах зафіксовані були враження дитинства? ("Гуси-лебеді летять", "Вершники", "Казка" мого життя"). ІІІ. Оголошення теми, мети уроку Звучить музика Е. Моріконе. Ми вирушимо сьогодні у казкову подорож дитинства Олександра Довженка. Генії починаються змалку... Пам'ятаєте? Або: усі ми родом з дитинства. Польський письменник Ян Парандовський, шукаючи витоки творчості багатьох майстрів красного письменства, висловився надзвичайно поетично і вражаюче: "Колись це джерело забило вперше..." Задум "Зачарованої Десни" виник у Довженка ще перед війною, про що свідчить запис у "Щоденнику" 5 квітня 1942 року: "А вчора, пишучи спогад про дитинство, про хату, про діда, про сінокіс, один собі у маленькій кімнаті. Боже мій!  Скільки ж прекрасного і дорогого було в моєму житті, що ніколи-ніколи не вернеться! Скільки краси на Десні, на сінокосі і скрізь - усюди, куди не гляне моє душевне око!" Ми маємо привілей доторкнутися душею до тієї краси, щоб вийти після уроку іншими - кращими, чистішими, добрішими. "Слово - сила. Увіковічене на письмі, воно здобуває владу над думками і мріями людей, і неможливо ні виміряти, ні уявити межу цієї влади. Слово панує над простором і часом. Але, тільки схоплене сіткою літер, думка живе і діє. Все решта розвівається вітром. Прогрес у розвитку людської думки, досягнення розуму людського народилися з оцих слабеньких літер - стеблинок на білому полі, паперу", - писав Ян Парандовський у своїй "Алхімії слова", ніби закликаючи нас досліджувати все, що написане тими, хто жив до нас. Групові форми дослідження методом навчального мозкового штурму. Технологія проведення. Комплектуються групи із 7-9 учнів, які упродовж 10-15 хвилин генерують ідеї, потрібні для розв'язання проблеми. Штурм відбувається у 3 етапи: І етап - озвучення і фіксація ідей; ІІ етап - експертний аналіз і відбір; ІІІ етап - група відбирає 2-3 найкращих варіанти і обирає спікера, який розповідає про них учням і вчителю. Завдання для І групи Які саме ключові уривки з кіноповісті слід озвучити, щоб світ Довженкового дитинства постав у всій красі і повноті? Завдання для ІІ групи Створити цитатний проект характеристики образів повісті так, щоб наймісткіше передати їх колорит. Завдання для ІІІ групи Окресліть основні проблеми повісти "цитатним ланцюгом" та викристалізуйте ідею твору. Завдання для IV групи Дослідіть художні особливості повісті й подайте "цитатну опору" на розсуд однокласників. Проблемні запитання для активізації мислення. Які люди оточували героя повісті? Від чийого імені ведеться розповідь -      малого чи дорослого Сашка? Яким було розуміння життя і смерті      дитиною? Як гармоніювала природа і дитина? Яке завдання художника, митця? Чи може дитина усвідомлювати себе як      представника роду, нації? Чи уявляв Сашко свій родовід через      конкретні заняття родичів? Про що свідчить відсутність сюжету в      повісті? Чи не далися взнаки імпресіоністичні погляди у школі Геккеля? Яка роль пейзажу в повісті? Яке місце фольклору в творі? Який синтаксичний спосіб вираження,      думки у Довженка улюблений? З якою метою вдається письменник до      засобів сміху у "Зачарованій Десні"? "Тропи-стежини до людських      сердець" (Ян Парандовський). Якими стежинами увійшов Довженко до      вашого серця? Про що свідчить мова твору, яка вона? Прокльони - це творчість чи крик зболеної      душі? Озвучення результатів мозкового штурму. Експертна оцінка роботи учнів учителем, підсумок уроку. Домашнє завдання Вивчити напам'ять уривок з повісті "Благословенна будь..." і написати мініатюру на одну з тем: "Було в моєму дитинстві", "Портрет мого батька", "Портрет моєї матері", Легенди моєї родини", "Таємниця мого родоводу", "Мені приємно і мені неприємно..." Ці завдання сприятимуть глибшому осмисленню учнями змісту твору у процесі активної "роботи душі", самоаналізу та самооцінки, що є необхідною умовою успішної реалізації принципу особистісно орієнтованого навчання на уроках української літератури. Урок 3 Тема: Ідеологія тоталітарного режиму очима Довженка. "Щоденник" - звинувачувальний документ системі Мета: ознайомити учнів з особливостями та змістом його "Щоденника"; розвивати навички логічного та аналітичного мислення, усного монологічного мовлення, публічних дискусій; виховувати почуття гідності та національної причетності. Тип уроку: семінар-дискусія. Обладнання: гасла, популярні в СРСР. "Партія - розум, честь і совість нашої епохи", "П'ятирічку - достроково", "Один - за всіх, і всі - за одного", "Партія - наш керманич", "За Сталіна! За Батьківщину!" тощо. Епіграф: "Щоденники надаються до створення мозаїчних картин: у них є перли і діаманти". Є. Сверстюк Фонозапис музики І. Дунаєвського, В. Лебедєва-Кумача. Хід уроку І. Організаційний етап Обладнання лозунгами під "бадьорі" пісні І. Дунаєвського. ІІ. Перевірка домашнього завдання та актуалізація опорних знань У чому ж полягає глибока філософська думка автобіографічної кіноповісті Олександра Довженка? Чому дорослому Довженку так хотілося "переглянути" відчуття Сашка малого? ІІІ. Оголошення теми, мети уроку Вступне слово вчителя. "Щоденник" О. Довженка до українського читача ішов довго і продовжує іти, адже тільки у 2009 році (за заповітом автора) літературознавці отримають повний доступ до архіву письменника. Але і нині вже знаний "Щоденник" - перлина літератури, яку Є. Сверстюк порівняв з "Давидовими псалмами" Шевченка. "Цей твір настільки потужний, щирий і безкомпромісний, що якби автор не написав більш нічого, то й тоді увійшов би у досить невелику когорту найпочесніших українських митців", - твердить О. Слоньовська. Ліна Костенко у праці "Гуманітарна аура нації, або дефект головного дзеркала" пише, що "...саме О. Довженко і саме своїм "Щоденником" зробив першу досить вдалу спробу становити в нашому національному телескопі головне дзеркало на місце, усунути в ньому бодай найбільші дефекти". Вам знайомий зміст цього твору, та на сьогоднішньому занятті ми проаналізуємо не тільки зміст. а й розвиток політичної думки, адже всі ви будете громадянами і мусите вчитися орієнтуватися у розбурханому світі вже тепер. Ідеологія (гр. "вчення про ідею") - система ідей, уявлень, понять, зафіксована в різних формах суспільної свідомості (в політиці, моралі, науці, мистецтві, релігії). Давайте згадаємо той факт з біографії Довженка, який безумовно вплинув на його розходження з ідеологією комунізму, а саме причетність до петлюрівського війська у роки громадянської війни, що Дамокловим мечем нависала над письменником в усі роки. Клас ділиться на дві групи, кожна з яких має змогу представити ворогуючі політичні платформи, між якими маневрував Довженко, і до яких був причетний у житті. Орієнтовні схеми представлення Політична платформа петлюрівців. Становлення Центральної Ради і      поширення їх універсалів. Причини війни з "совєтами". Причини воєнних невдач УНР. Взаємини з антибільшовицькими силами      в Україні. Директорія і Антанта. Політична діяльність за кордоном. Політична платформа більшовиків. Ануляція Брестського миру і політика      щодо України. Внутрішня підтримка більшовизму в      Україні. Більшовики і лівоесерівські партії      (боротьбисти, борбисти). Причини успіхів у громадянській      війні. Основні популістські декрети лівих. Політика більшовиків на Україні      (колективізація, русифікація, голодомор, політичні репресії до Великої      Вітчизняної війни і після неї). Підсумок уроку після представлення груп і експертної оцінки групою експертів Чи мала влада уявлення про те, що О.      Довженко пише "Щоденник"? Чому саме темі жіночої долі Довженко      присвятив так багато записів? Чому Довженко називає Україну      "Великою Вдовицею"? Яке місце у "Щоденнику"      посідає проблема національної свідомості та гідності українців? Яким було ставлення письменника до      уряду як до офіційної влади? Кого зневажає і кого любить автор      "Щоденника"? Якими місткими епітетами О. Довженко      "відзначає" представників влади? Чи був О. Довженко атеїстом? Домашнє завдання Виписати 5 суттєвіших для вас особисто записів із "Щоденника", прочитати "Україну в огні". Урок 4 Тема: Правда, обпалена війною... (Аналіз кіноповісті "Україна в огні"). Мета: ознайомити учнів зі змістом кіноповісті, проаналізувати твір; закріпити вивчене про кіноповість, характеротворення, поетику; розвивати творчу уяву і аналітичне мислення; виховувати національну гідність. Тип уроку: урок-діалог Обладнання: фонозапис музики Томазо Альбіноні. Хід уроку І. Організаційний момент ІІ. Перевірка домашнього завдання і актуалізація опорних знань "Україну" в огнів називають "Довженковою Голгофою". Голгофа - череповище, гора на якій було розіп'ято Ісуса Х.риста. - Що говорить сам Довженко у "Щоденнику" про це? 31 січня 1944 р. було скликано спеціальне засідання політбюро ЦК ВКП(б), на якому і розпинали Довженка. Після засідання друг Берії, режисер М. Чіаурелі, повчав О. Довженка: "Ти вождю пожалів 10 метрів плівочки. Ти жодного епізоду в картинах йому не зробив. Пожалів! Не хотів зобразити вождя! Гордість тебе заїла, от і погибай тепер...". Почалася розправа. Проблемне запитання (записується на дошці). - За що? Що саме спровокувало таку люту ненависть Сталіна? У чому полягала небезпека цієї повісті? Відповідь ми знайдемо, проаналізувавши текст за принципом сократівського "мистецтва повивального". Текстуальні "розкопки", увага до художньої деталі у процесі діалогу логічно призведуть до розв'язання проблемного запитання. Система запитань Чому пісня - наскрізний елемент      кіноповісті? Вона взята в обрамлення, супроводжує життя героїв? Чи не виникають у вас ремінісценції з      Шевченком у багатьох епізодах твору? (Порівняйте першу картина повісті      "Садок вишневий коло хати", рішучість Лавріна Запорожця у      концтаборі, й рядки "Та не однаково мені...", "Минали дні,      минають ночі, минає літо"). Якими епітетами автор окреслює      Україну як наскрізний образ повісті? ("кривава",      "попалена", "розбита", "поруйнована!",      "обездолена в загравах пожеж"). Як застосовує автор прийом контрасту,      протиставлення, щоб підкреслити міру злочину проти своєї правічно      прекрасної землі? Які образи сильніші - жіночі чи      чоловічі? Чому? Їх багато. Що об'єднує їх? Яка з жіночих постатей найближча      серцю автора? У яких жіночих образах втілено      поетичну душу і трагічну долю України? Які картини майже натуралістично      відтворюють фантасмагоричну пекельну круговерть війни? (Опис баталії, бій      могла витримати тільки людина - "вовки не вили", а "вовчиці      плакали"). Кого з людей автор зобразив за      аналогією до вовків? (Батька і сина Краузів). Чому селяни бажали втікачам      "котитись бубоном"? Про який епізод кіноповісті можна      сказати словами Ліни Костенко "І це була любов, а не розпуста"? Сталін у своїй доповіді звинуватив О. Довженка в аморальності. То що ж крамольного знайшов чи відчув      Сталін у творі? Підсумок Після дитячих версій можна запропонувати і версію Михайла Шевченка, який помітив приховані мотиви психологічного тиску і політичного твору: "Довженко був вождем! Це знали всі. Особливо його вороги. Знали так само, як і те, що вождь без мас, як генерал без армії, - ніякої сили не має. І тому вождя вирвали з мас. ізолювали від середовища, де він міг розкритися сповна, особливо як громадський діяч, де він міг зробити для України те, про що ми навіть не здогадуємося". Домашнє завдання Написати твір на одну з тем: "Що зробив О. Довженко для України?", "Що зробив О. Довженко для мене особисто?", "Як "знайомство" з О. Довженко вплинуло на мене?", "Сповідь перед Олександром Петровичем". Автор Л. Денисюк

category: Українська література


title: Мене війна веде все далі

description:
Обладнання: портрет О. Гончара у вишитому рушнику, репродукції фотографій, декорації для сценок, костюми для учасників монтажу, куточок письменника (журнальний столик, на ньому фото О. Гончара часів війни, книги "Прапороносці" та "Фронтові поезії"), мелодії пісень воєнних років,

                  відеокасета "Згадуючи Олеся Гончара". Звучить мелодія пісні "Священная война". Перший юнак. Скрегоче залізом округа, Смертю повітря хурчить. Я знаю той ступінь напруги, Коли вже ніщо не страшить. Святе божевілля атаки В тобі поглинає все. Через яри та байраки Незнавана сила несе. Немає ні рідних, ні любих, Нема ні жалю, ні тривог. Байдужим стаєш до згуби, Могутнім стаєш, як бог. Перша дівчина. Ці рядки написані 24-річним бійцем Олесем Гончаром. Таких атак було чимало в його фронтовому житті, бо йому, добровольцю студентського батальйону, довелося пройти через усі пекельні кола війни - від першого до останнього. Вогонь і перемога, оточення й два поранення, три медалі "За відвагу", орден Слави, орден Червоної Зірки. Демонструється фото О. Гончара воєнних років. Другий юнак Сніги! Не сніги, а ріллі, Наорані смертю за мить. І хлопець - одне вугілля - Біля танка свого лежить. Руку підняв до неба, Крик занімів на вустах, Бо жити б йому ще треба В незайманих десь містах. Ще б чути довкола себе Той гомін прекрасних міст Бунутючи, зняв до неба Чорний кулак танкіст. Третій юнак І руки його обгорілі Не хочуть такого кінця! І зуби аж сяють білі На спаленій масці лиця! Бо то ж недомріяна мрія, То ж вірність його комусь - Напис на танку біліє: "Жди -я вернусь!" На фоні мелодії пісні "Где же вы теперь, друзья-однополчане?". Четвертий юнак Мене війна веде все далі Просторами чужих земель. Де й наші птиці не літали, Іду, мов давній менестрель. Я вірю в пісню, як в молитву, І смерть, здається, на війні Щадить мене в найтяжчих битвах За... недоспівані пісні. Коли при спалахах заграви Вночі, ввірвавшися у дзот, Я дістаю із-за халяви З піснями вільними блокнот. І на трофейному папері Лягає туга і печаль, - Я наче відкриваю двері У рідний дім, у рідну даль... Друга дівчина. Олесь сидів біля міномета, обійнявши чорну його трубу правою рукою, і, примруживши карі очі, тихий, замислений, тихо говорив: Боєць Темніють доти Чужі навпроти - Нічого більш нема. А там десь, дома, Весна знайома Зелені руки підійма. Третя дівчина. Мінометники, надзвичайно строгі й навіть урочисті, слухали, затамувавши подих... Олесь усе читав. Він читав і годину, і другу, а солдати слухали й дивувались, як це можна було звичайними словами виповісти те, що було в кожного на серці, і про що, виявляється, могло розказати одне лиш людське серце... Звучить мелодія фронтової пісні "На базымянной высоте", на її фоні дочитується вірш. Четвертий юнак. І, як сновиддя золоте, Мені тоді снується Про давнє і дзвінке! Про те, що плаче і сміється... Наказ: "Вперед!" - Я знов ховаю Окопну лірику свою. І в повен зріст - до того краю, Де знову бути нам в бою. Олесь Гончар. Якщо лишуся живим, розповім про вас... Виставляється фото "Гончар з фронтовими товаришами". Четверта дівчина. "Про вас" - то про своїх друзів, побратимів, з ким судилося Олесеві ділити важку солдатську долю. Після війни він виконав свою обіцянку: роман "Прапороносці" був написаний. Олесь Гончар. Думка про створення цієї книги вперше загородилася в Празі, в бурхливім травні 1945 року. Після грандіозних боїв... виникла книга, котру маєте перед собою. Перша дівчина. Роман "Прапороносці" був відзначений Сталінською премією (після "культу особистості" соромливо перейменовану в Державну премію СРСР), відзначений двічі: за "Альпи" і "Голубий Дунай" - 1947 року та за "Злату Прагу" - 1948 року. Друга дівчина. Українською мовою було понад тридцяти п'яти видань роману, російською мовою - сорок п'ять видань. Він видавався також у Білорусі, Литві, Азербайджані, Грузії, Естонії, Латвії, Молдові, Туркменистані, Чувашії... Третя дівчина. Понад п'ятдесяти разів трилогія "Прапороносці" виходила також мовами інших народів світу: сім разів роман видавався в Угорщині, п'ять разів - у Болгарії, по три рази - в Румунії, Польщі. Югославії, шість разів - у Німеччині, вісім видань у Китаї, а також у Кореї, Монголії, В'єтнамі, Албанії, Англії. На фоні мелодії пісні "Темная ночь". Перший юнак Здрастуй, мій сонячний раю, Ти снишся мені і тут, Серцем щодня я літаю До тебе за бистрий Прут. Як пишуть листи солдати, Тужливо стає мені. Кому ж мені написати, Якій догукнути рідні? Другий юнак Той - мамі, а той - дружині, Той сестрам, а той - братам. А я напишу - Україні! Сонцю її і степам. Сивим як згадки могилам, Що тонуть в імлі голубій, Шляхам, окутаним пилом, Якими пішли ми в бій. Третій юнак Бачу далекі вершини В тумани повитих Карпат. Може, моя то Вкраїна Біліє черідкою хат? Слово, в бою огрубіле, У тому краю забрини, Де вишні в убранні білім Мене виглядають з війни. Перша дівчина. Перечитавши свої фронтові поезії та досить скромно їх оцінюючи, автор однак уважає, що ці давні, подеколи може й кострубаті рядки - як не дивно - зберегли й через десятки літ своє первісне емоційне навантаження, внутрішню щирість, отже, мають право на зустріч із читачем. Друга дівчина. "Поетичний пунктир походу" - так було колись названо твори цього фронтового циклу, здається, й сьогодні з таким визначенням можна погодитись. Людина, як відомо, перебувала на фронті в умовах виняткових, до краю суворих, обставини складалися таким чином, що навіть натурам з художніми нахилами дуже рідко випадала можливість для творчого самовияву. А душа прагнула виповісти свої почуття, відгукнутись на довколишнє, хоча б нашвидкуруч зафіксувати - для себе, для друзів - своє пережите. Перший юнак. Ось так це й народжувалось. Яскраві згустки юнацьких вражень тут знайде читач, замальовки інтимних настроїв, душевних ста-нів одного з учасників походу. "Конспекти почуттів" - ще й так мовилось про ці віршовані мініатюри. Той, хто читав "Прапороносці", певне, помітить, що "Фронтові поезії" автора уже несли в собі зародки, ембріони тих образів, які згодом дістають свій розвиток у трилогії. Мріялось тоді авторові, що ця книжка в нього буде першою, а вийшла вона друком - через сорок років. Отже, ще один голос звідти, з далекого... Олесь Гончар. Ті, за чиїми плечима фронти, безмірні далечі визвольного походу, сподіваюсь, знайдуть у цих юнацьких довірливих записах щось близьке своєму серцю; а, можливо, доторкнуться ці рядки й до душ тих, кому випала інша доля, хто виростав і формувався вже по цей бік золотого екватора Перемоги... На фоні мелодії "Синий платочек". Другий юнак Без краю топкі болота, Без краю пагубні озерця. Перед очима встала та, Що лицар звав би: дама серця. Не у сталевім сяйві лат, Як рицарі століть далеких, Іде із лайкою солдат, Розхристаний, до небезпеки. І тільки вірність в серці чистім, Як давні рицарі, несем В непроходимості багнисті По трасах, мощених вогнем. Брянський. ...І найвища, по-моєму, краса, це краса вірності. І хай би довелось мені ще бути на фронті двадцять, тридцять років... Бути ще сім раз пораненим... Посивіти, постаріти, а я все залишався б їй вірним. Сагайда (підсідаючи до казанка). Знову краса вірності. Ти віриш у казку, Юрко! Затявся отак і віриш, а коли розібратися, то ти вже забув, яка вона й була насправді... Подумати: третій рік ні листа, ні фотографії! Брянський (задумливо). Так, третій рік. Вона училась зі мною на фізматі. (До Черниша.) Уяви собі, Женю, - три роки ми з нею сиділи поруч, на одній лаві. Ми вже так знали одне одного, що навіть думки вгадували безпомилково. Власне, у нас було не дві, а одна думка, поділена на двох. Я міг би кожен її погляд перекласти на мову і записати з точністю до єдиного слова. У нас не було мого і твого. У нас було тільки наше. І ми знали, що так буде все життя... Через місяць після початку війни мене вже поранило. Я лікувався в госпіталі під Смоленськом, і Шура тоді мені написала. Але незабаром німці захопили Мінськ. Нас повезли далі на Схід. А вона? Вона... Нічого не знаю. Пам'ятаю тільки її останні слова: "Коли тебе не буде, Юрасю, я ні з ким не зможу... До самої смерті буду сама!" Сагайда. І ти віриш? Брянський. Вірю. Вірю, бо знаю, що це не може бути інакше. Це не самовпевненість. Звичайно, вона може зустріти красивішого за мене, розумнішого і ще мало чого... Але я глибоко переконаний, що... серця... саме такого серця не зустріне. Бо немає на світі двох абсолютно однакових сердець. А Щура любила саме таке, як моє... Тисячами різних граней світиться кожне людське серце. І от тільки в нас, між нами, ці тисячі граней усі, до останньої, світилися..., однаково, вірніше - гармонійно, співзвучно. Я теж до неї бачив багатьох дівчат, навіть красивіших за неї, навіть справжніх красунь, але жодна з них не була схожа на неї, не могла зрівнятися з нею. Не тому, звичайно, що вона найкраща в світі, ні, я не ідеаліст. Але саме таку, не інакшу, не гіршу і не кращу, я тільки й можу любити, і для мене в цьому розумінні вона найкраща в світі. Тому я так вірю і собі, і їй... І я радий, що вродився таким... єдинолюбцем - чи є таке слово? Як нема, то хай буде, бо саме це єдинолюбство робить мене багатим і сильним. Я відчуваю себе завжди багатим і сильним. От чому я й говорю, що найвища краса - це краса вірності. Люди, які накидаються на все, які розмінюють свої почуття направо й наліво, по-моєму, кінець-кінцем мусять відчувати себе злидарями. Сагайда. Все це ти вимріяв собі по окопах, друже. Хай навіть була вона такою, але звідки ти знаєш, якою вона стала тепер? Три роки, три таких роки! Все летіло шкереберть, все на очах мінялося. І тільки твоя любов ні? Ха-ха... Грані, гармонія сердець... Бачив я, чим кінчалися ці гармонії! Брянський. Ти маєш на увазі себе? Сагайда. Хоч би й себе... а інші? А сам ти зараз хіба той, що був? Ти продовжуєш її любити просто... з своєї рицарської впертості. Дама серця! Вічна! Незмінна! Ех, друже, друже... Ти й сам не помічаєш, що любиш уже не так її, Шуру Ясногорську, як своє студентське минуле, свою молодість. Хай чудову, але все-таки - казку! Черниш. Отже, виходить, ти ідеаліст? Брянський. В цьому - можливо. Сагайда. А якщо і вона тебе ще кохає, то теж лише уявного, теж казку. Фантазує дівчина, обточуючи нам міни десь на Уралі чи за Уралом... Яким тебе задумає, таким ти їй і приснишся. А насправді? Адже ти теж став тепер не такий, яким вона тебе знала до війни і яким саме й кохала. Ну хай ти, як інші, романів по госпіталях не крутив. Прапор свого кохання тримав високо, але... що не кажи, Юрію, а ти теж загрубів на фронті, осолдафонився... Невже станеш заперечувати? Брянський. Можливо, до певної міри, Володько, ти й маєш рацію. Може, в серці нема тої вразливості, тої ніжності, що була... Скільки нових звичок, скільки грубих, жорстоких пристрастей пустили в ньому коріння... Багато що зійшло з кров'ю, згоріло в серці за ці роки... А може, і не згоріло? Може, випалене вогнем, воно тільки загартувалось та стало від того ще міцнішим? Черниш. Я певен, що якби матері побачили, якими стають їхні сини на війні, вони не впізнали б нас... вони й не уявляють собі, що тут робиться з людиною, яку складну, яку страшну еволюцію встигає вона пройти... Повністю цього не збагнути нікому, хто сам не був тут, а знає війну тільки з фільмів та розповідей, хай навіть найправдивіших... Щоб це збагнути, це треба пережити. Демонструється відеоуривок із спогадів про Олеся Гончара; по його закінченні звучить мелодія пісні "Десятый наш десантный батальон". Третій юнак Опалений полум'ям бою, В диму покоптілий гіркім, Гордись, піхотинцю, собою, Солдатським званням своїм. Гордися, що в бурю й негоду Женеш ти прокляту орду, Що спиш у тяжких походах Кілька хвилин на ходу. Четвертий юнак Що гори землі скопала Твоя лопатка мала. Що втома тебе валяла, А повалить не могла. Що в чорній окопній постелі Ніч обійма глуха. Що, змокши, твоя шинеля Так на тобі висиха. Третя дівчина. Що біль поразок і горе Найперше на себе поймав. Гордись, що в найтяжчу пору Надію в серці мав. Що й чорту було б не під силу, - Усе ти витримать зміг. Ти пекла пройшов горнило І все-таки - переміг! На фоні мелодії пісні "Победа". Друга дівчина. Рота за ротою проходить полк, гримить і дзвонить по  празькому бруку. Ряди вже заповнено, уже по них й видно, чого коштували полкові плацдарм і долина Червоних Маків, Альпи і тисяча інших боїв. Проходить й він, затамувавши в собі свої великі болі і радощі, несучи в собі непохитні свої присяги і мрії. Третя дівчина. Рядовий і звичайний, схожий на силу-силенну полків, що проходять тут у цей день. Перший юнак. Монолітною зімкнутою колоною, при розгорнутім прапорі, Обличчям до сонця... Боєць. Таким пройде він через усю Прагу, на льоту залишаючи по стінах чеської столиці свої славетні указки. Таким вилетить він за місто, у золоту імлу далеких, незнайомих доріг. Другий юнак. Випробуваний всім. Третій юнак. Готовий до всього. Перший юнак Я завтра їду в Україну, Яку покинув так давно. Цілую, ставши на коліна, Своє полкове знамено. Другий юнак Дивлюсь на нього я востаннє У нез'ясованій журбі. Всю кров мою, мої скитання Воно зібрало у собі. Четверта дівчина Мій стяг! Моя червона птице, Усе з тобою ожива. Вже бачу: хмарою куриться Шляхів нестямних курява. Третій юнак Вже бачу: стоїмо по груди В траншеях в крижаній воді. Ані хвороби, ні простуди, Ні сталь - не брали нас тоді. Перша дівчина Звитягу нашу, наші болі, Загиблих друзів імена Читаю на шовковім полі Свого ясного знамена. Олесь Гончар Прощай, мій стяг, і не тьмарися: На багрянім твоїм крилі У дзвоні, в зойках пронеслися Моїх поривів кораблі. Автор: Л. Фурсова

category: Українська література


title: Слов’янська культура. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - ознайомити учнів із слов’янськими просвітителями Кирилом і Мефодієм; формувати уміння та навички зв’язного усного мовлення; розвивати мислення; виховувати в учнів пошану до людей, які багато зробили для розвитку слов’янської писемності і культури

category: Українська література


title: Музичні інсценівки за мотивами "Байок харківських" Г. Сковороди

description:
Славетне ім'я Григорія Савича Сковороди (1722-1794), якого в світі називають „українським Сократом", відомо нам, як ім'я філософа, поета і педагога, чиї твори розповсюджувались в рукописах, композитора, чиї твори передавались майже тільки в усній традиції, автора, що увів в пісенний жанр філософс

                  ьку, суспільну та сатиричну тематику. Світоглядні основи педагогіки Г. С. Сковороди, високоосвіченої людини свого часу, охоплюють великий спектр виховних ідеалів сучасників, вітчизняних та зарубіжних діячів педагогіки, літератури, мистецтва. Як виразник демократичних ідей української культури - гуманізму і просвітництва, Г. С. Сковорода зробив значний внесок у розвиток вітчизняної педагогіки. Він вважав сенсом життя людини подвиг самопізнання та саморозвитку, ідеалом його була людина праці. Першим в історії української педагогічної думки і освіти він висунув ідею природного виховання, вважав, що формування людини невіддільне від її природи, а під „природою" людини розумів її схильності, обдарування від народження, які треба розвивати шляхом навчання та наполегливої праці. У творах Г. С. Сковороди - філософських трактатах, байках, притчах, віршах однією з провідних є тема виховання молоді і самовдосконалення особистості. Моральне удосконалення людини ґрунтується на освіченості та працелюбстві, а неробство педагог вважає найбільшим злом: „Хто труда не докладає, той до добра не прийде" (байка „Змія і Буфон"). Г. С. Сковорода широко користується народними засобами передачі педагогічних ідей, коли мудрість вкладається у вислови героїв казок, притч, оповідей, байок. У більшості байок, наприклад, є життєдайна ідея, вони спрямовані на формування вірного життєрозуміння, тут протиставлені різні якості, властивості людини, що призводять до певних життєвих обставин, упливають на долю дини в цілому. Цілком вірогідною є думка про те, що не останню роль в способах доведення змісту байок до учнів, вихованців, свого часу відігравала музика, або музичний супровід до текстів. Відомо, що Г. С. Сковорода грав на різних музичних інструментах, у тому числі на українських народних, серед яких улюбленою була бандура. Як мандрівний філософі і просвітник, педагог і поет, він користувався музикою для більш яскравого втілення своїх літературних задумів та природного сприймання досить складних текстів простою людиною. Для читача тексти байок Г. С. Сковороди, що написані в прозі, складні, хоч є серед них і невеликі за змістом. Сучасних учнів, які мають у нашому техногенному віці величезний обсяг інформації, важко зацікавити його старовинними байками про тварин та звірів, та ще й із повчальними інтонаціями. Тому автори прийшли до думки про звернення до жанру музичної байки-інсенівки, яка адресована до молодшого школяра, що вихований на музичних ігрових формах роботи у дитячому садку. По-перше, є потреба осучаснити самі тексти, тому зроблений більш зрозумілий та лаконічний варіант висловів автора-філософа. По-друге, введено діючих осіб - героїв байок, що співають, танцюють, діють за сюжетом. По-третє - зроблено спробу використати нові, віршовані тексти пісень та куплетів дійових осіб, не віддаляючись від основного авторського задуму. По-четверте, музика в інсценівках - не просто супровід до текстів, це важливий елемент для створення художнього образу, це музична характеристика героїв. Матеріал, наданий в художньо-творчому переосмисленні, значною мірою відрізняється від оригіналу, але автори піклувалися про збереження основної просвітницької, виховної та образної ідеї. Відомо, що використання текстової і, ще краще, віршованої основи творів в ігровому вигляді є запорукою активного сприймання та міцного запам'ятовування дітьми. Тому, діти, якщо і не ідеально виконають роль у байці-інсценівці з точки зору театралізації, то вже напевно будуть знати і про безсмертний твір Г. С. Сковороди, і про його зміст і, певно, мимоволі ненав'язливо підпадуть під благотворний виховний вплив вивченої байки. У збірку музичних байок-інсценівок увійшли найкоротші та найцікавіші з „Байок Харківських". У передмові (листі до приятеля) Г. С. Сковорода називає байку „мудрою іграшкою, яка приховує в собі силу". Він пише: „Друже мій, не зневажай байкарства! Не за гаманом суди скарб, правдивим судом осуджуй. ...Нерозумну пиндючливість зустрічають за зовнішністю, випроваджують зі сміхом, а розумний жарт поважний вінчає кінець". Жанр музичної байки-інсценівки має певну лаконічність, займає час „звучання" не більше однієї середньої пісні. Тому може мати різноманітний спектр використання як у дитячому садку, так і в школі, у творчому гуртку. Проблему використання нетрадиційної форми роботи та оригінального навчального матеріалу за матеріалами спадщини Г. С. Сковороди в роботі вихователя, музичного керівника в дитячому садку, учителя в школі можна вирішити різними шляхами. Це і введення до музичних занять або до розваг з дітьми, до позакласної роботи жанру музичної байки-інсценівки на тексти за мотивами байок Г. С. Сковороди, це і введення на уроки з літератури музичних тематичних хвилинок, та багато іншого. Спираючись на програму „Малятко", можна спланувати використання вказаних жанрів у роботі в дитячому дошкільному закладі за розділами: „Гра", „Дитина і навколишній світ", „Рідна природа", „Мовленнєве спілкування", „Художня література", „У світі музики". У музичних байках-інсценівках дійові особи співають, танцюють, здійснюють музично-ритмічні рухи, відображаючи зміст твору. Елементи театралізації спираються на передбачені програмою музичних занять види музичної діяльності: слухання музики, спів, рухи під музику. У байках є розповідь „від автора" - це тексти ведучого, роль якого доручається вихователю. Ведучий не тільки промовляє текст, він є керівником дії, що відбувається за певним планом, у певний час, тобто забезпечує темпоритм міні-вистави, якою і є інсценівка. Акторські і організаторські здібності ведучого-вихователя часто є запорукою успішного проведення гри у цілому, незважаючи на можливі дитячі помилки. На відміну від байок Г.С. Сковороди в прозі, автори музичних байок-інсценівок пропонують віршовані тексти, римовані вставки і пісні, що характеризують персонажів, або розповідають про події, тому що діти краще сприймають і вивчають віршований текст. Музичні характеристик у вигляді міні-п'єс дають змогу рухатись під музику, створюючи вправи для розвитку міміки, жестів, танцювальних навичок. Завдяки наданому матеріалу вихователь або учитель має змогу творчо підійти до справи і викликати інтерес дітей до пропонованого жанру. Зозуля та Дроздик За мотивами байки Г. Сковороди Ведучий. Якось стріла Зозуля Чорного Дрозда. Зозуля. Чи тобі не нудно, Дроздик? Що робиш? Дрізд. Співаю. Хіба на бачиш? Зозуля. Я співаю частіше від тебе, але мені однаково нудно... Пісня Зозулі Ку-ку, ку-ку, ку-ку, ку-ку, Весь час літаю у ліску. Співаю я своє „Ку-ку". За що же я терплю нудьгу? Дрізд. Моя відповідь така. Ти ж, пані Зозуле, тільки і робиш, що підкидаєш в чужії гнізда свої яйця. З місця на місце перелітаєш, співаєш, п'єш та їси. А я весь день у праці. Добуваю їжу для своїх діточок, дбаю про них, навчаю життю і працю свою полегшую співом. Пісня ДроздаЦілий день я працю маю, Про родину свою дбаю. Я з нудьгою не дружу, Я щасливий, бо служу. Ведучий. Безтурботно співати, пити та їсти - це не робота, а лише частина з призначеного нам. І той щасливий, хто для того п'є, їсть та спріває, щоб після відпочинку бажаніше взятися за улюблену роботу. А кому робота не в радість, значить, то не його шлях. Тому він завжди невдоволений та нещасливий. І тепер можна зрозуміти такий вислів філософа Сократа: „Одні живуть для того, щоб їсти і пити, а я п'ю і їм для тогою щоб жити". Автори: С. Школьнік, Н. Келіна

category: Українська література


title: Панас Мирний „Хіба ревуть воли, як ясла повні”. Композиція, сюжет, проблематика твору. Образи роману. Чіпка Вареник - протестант, борець проти соціальної неправди. Уроки з української літератури для 10 класу

description: Подано розробку двох спарених уроків на заявлену тему. Мета - ознайомити учнів із своєрідністю роману, розвивати творчі здібності учнів при роботі з текстом; виховувати реалістичні погляди на життя, уміння шукати вихід із тяжких життєвих ситуацій, не здаватися обставинам

category: Українська література


title: Поетичне покоління 80-х років ХХ ст. як естетичний феномен доби. Урок з української літератури

description:
Розробка уроку на заявлену тему у формі проекту. Мета - дати загальну характеристику розвитку української літератури 50-80-х років ХХ ст.; знайомство з творчістю сучасних письменників; прищеплення цікавості до їх творчості, формування бажання зацікавити їх творчістю оточуючих. У додатках - дидактичн

                  і матеріали до теми

category: Українська література


title: Катерина Тараса Григоровича Шевченка. Урок з української літератури

description:
Використання уроку у форми проекту з мультимедійними слайдами допомагає забезпечити інтерес кожного учня до процесу діяльності. Вони самі можуть вибрати напрям, в якому проявлять свої здібності. Створюючи презентації, школярі добирають інформаційний, ілюстративний матеріал, продумують дизайн і самі

                  ж демонструють свій продукт

category: Українська література


title: Утвердження сімейних цінностей у творі О. Коломійця «Дикий Ангел». Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - допомогти учням розширити уявлення про післявоєнну радянську сім’ю, змальовану на сторінках п’єси; розвивати навички характеристики головного героя, аналітичне та критичне мислення; виховувати повагу до сімейних традицій, шанобливе ставлення до батьків

category: Українська література


title: Тарас Шевченко. Україна - частина Шевченка, розповідь про поета. Урок з української літератури для 5 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - систематизувати знання учнів із теми, поглибити знання новими фактами з біографії Т. Шевченка; розвивати мовлення дітей, аналізувати твори, виробляти літературні смаки, прищеплювати любов до літератури, поповнювати й активізувати словниковий запас учнів

category: Українська література


title: Українська література в контексті розвитку суспільства другої половини ХІХ століття. Література 70-90-х років ХІХ століття: Михайло Старицький. Уроки з української літератури

description: Плани-конспекти уроків на заявлену тему. Мета - ознайомити учнів із життєвим і творчим шляхом письменника, розкрити багатогранність його спадщини; виховувати вміння знаходити потрібну інформацію та інтерес до творчості письменника

category: Українська література


title: Г. Могильницька. „Українське сонце коло”. Гармонійне поєднання в народній обрядовості дохристиянських вірувань з християнською мораллю. Урок з української літератури

description:
Розробка уроку з літератури рідного краю на заявлену тему з медіапрезентацією. Мета - ознайомити з основними відомостями про письменницю, учити виразно та вдумливо читати поезії, формувати в учнів художній смак; розвивати образне мислення, уміння аналізувати та робити висновки; виховувати віру в сил

                  у добра

category: Українська література


title: Зображення загальнолюдських проблем боротьби добра і зла в тоталітарному радянському суспільстві. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему за романом І. Багряного „Сад Гетсиманський”. Мета - поглибити знання учнів відомостями про творчість письменника, допомогти усвідомити гуманістичну спрямованість роману; розкрити злочинну суть тоталітарного режиму, розвивати навички аналізу проблематики твору

category: Українська література


title: Типи перенесення значень. Метафора. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - сприяти засвоєнню учнями лексики рідної мови відповідно до прийнятих у ній норм, формувати в учнів уміння правильно вживати слова у прямому й переносному значенні, аналізувати вислови, що містять метафори; виховувати любов до рідної мови

category: Українська література


title: Поетизація працьовитості та скромності, ідея винагороди за людські чесноти та страждання, віра в перемогу добра над злом. Урок з української літератури

description: Розробка уроку з використанням психолого-дидактичних методів навчання на заявлену тему. Мета - поглиблювати навички аналізу художнього тексту й образів казки; розвивати логічне мислення, творчі здібності учнів; працювати над навичками виразного читання; виховувати у школярів високі моральні якості

category: Українська література


title: Доля синів Тараса. Порівняльна характеристика Остапа та Андрія. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - учити узагальнювати матеріал, характеризувати літературного героя, робити порівняльний аналіз; розвивати усне мовлення учнів; виховувати почуття відповідальності за свої вчинки, вірність обов’язку

category: Українська література


title: Їх імена на літературній карті України. Урок з української літератури для 10 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему в 10 класі у формі екскурсії. Мета - узагальнити матеріал, вивчений протягом навчального року; перевірити якість отриманих знань; звернути увагу на самобутність, неповторність творчості письменників України 70-90-х років XIX ст.

category: Українська література


title: Трагікомедія Івана Карпенка-Карого „Сто тисяч”. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - допомогти учням глибше усвідомити особливості драматичного твору, його ідейно-художній зміст, проблеми; розвивати навички виразного читання драматичного твору, його переказу, інсценування уривків твору, характеристики героїв

category: Українська література


title: Байки Леоніда Глібова. Урок з української літератури

description: Розробка уроку позакласного читання на заявлену тему. Мета - продовжити ознайомлення з творчістю байкаря; поглибити знання учнів про його байкарську спадщину; учити аналізувати байки; розвивати вміння будувати літературознавче повідомлення за поданим планом

category: Українська література


title: Любов Пономаренко „Гер переможений”. Урок з української літератури для 7 класу

description: Розробка уроку в 7 класі на заявлену тему. Мета - ознайомити учнів із життєвим і творчим шляхом письменниці; розкрити характери героїв, з’ясувати причини такого явища як жорстокість дітей по відношенню до німця; формування вміння учнів осмислювати прочитане, висловлювати свою думку, аргументувати її

category: Українська література


title: Моральні та суспільні проблеми, висвітлені у творі М. Куліша „Мина Мазало”. Урок з української літератури для 11 класу

description:
Розробка уроку засвоєння нових знань у 11 класі на заявлену тему. Мета - розкрити ідейний зміст комедії; з’ясувати особливості показу процесу українізації 20-х рр. у творі; охарактеризувати образи; розвивати аналітичне мислення та мовлення; виховувати патріотизм і негативне ставлення до проявів шові

                  нізму та крайнього націоналізму в суспільстві

category: Українська література


title: Ти знаєш, що ти - людина? Ти знаєш, що ти - Людина? Урок з української літератури для 11 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему в 11 класі в рамках Всеукраїнського семінару з гуманної педагогіки „Використання методики гуманно особистісного підходу в сучасному педагогічному процесі”. Духовний аспект такого уроку - визначитись чи легким є шлях від „л” до „Л”?

category: Українська література


title: Іван Малкович. Поезія „З янголом на плечі”. Глибокі роздуми сучасного поета про те, якою повинна бути людина. Урок з української літератури для 8 класу

description: План-конспект уроку у 8 класі на заявлену тему з використанням мультимедійних технологій. Мета - ознайомити школярів із видатним митцем слова, поглиблювати навички аналізу ліричного твору, розвивати навички виразного усвідомленого читання віршів

category: Українська література


title: Український філолог - 2011. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - формувати розуміння того, що українська мова - наш скарб, без якого не може існувати ані народ, ані Україна; учити ввічливому спілкуванню з ровесниками, дорослими; збагачувати словниковий запас учнів, узагальнити знання учнів про правила поведінки

category: Українська література


title: Український Сократ. Урок з української літератури для 9 класу

description:
Конспект уроку в 9 класі на тему „Григорій Сковорода. Життя та творчість філософа, просвітителя, письменника.” Мета - зацікавити учнів особою поета та його творчістю, допомогти осягнути його життєвий і творчий шлях; удосконалити вміння аналізувати факти, вчинки, давати оцінку певним явищам; розвиват

                  и спостережливість, уміння аналізувати

category: Українська література


title: Дівчина з легенди - Маруся Чурай. Поетичний світ полтавської піснетворки. Урок з української літератури для 8 класу

description:
Розробка уроку на заявлену тему з медіа презентацією (додається). Мета - ознайомити учнів із постаттю легендарної полтавської поетеси, з легендою про Марусю Чурай, з її пісенними шедеврами; допомогти створювати уявний портрет Марусі; розвивати навички виразного читання, коментування пісень, висловлю

                  вання власних суджень з приводу прочитаного

category: Українська література


title: Хто не знає свого минулого, той не вартий свого майбутнього. Урок з української літератури

description: Розробка уроку з літератури рідного краю на заявлену тему за творчістю П. Байдебури - показ воєнного лихоліття та героїзму дорослих і дітей у боротьбі з ворогом за оповіданнями „Син” та „Малий Тимко”

category: Українська література


title: Оповідання Антіна Лотоцького "Михайло-семиліток". Урок з української літератури для 5 класу

description:
Розробка уроку на заявлену тему в 5 класі. Мета - познайомити з біографією письменника та його твором для дітей; поглибити вивчене про добу Київської Русі; розвивати культуру зв’язного мовлення, логічне мислення, уміння грамотно висловлювати свої думки, почуття, спостереження; робити висновки й узаг

                  альнювати; прищеплювати любов до рідного краю

category: Українська література


title: С. Черкасенко. Маленький горбань. Образ Павлика - душевно красивого й щедрого хлопчика. Урок з української літератури для 6 класу

description: Розробка уроку в 6 класі на заявлену тему. Мета - продовжити роботу над аналізом твору; розкрити характер Павлика, його поведінку, вчинки, стосунки з іншими дітьми, ставлення до нього автора й інших персонажів; осмислити роль високих моральних якостей у становленні власної особистості

category: Українська література


title: Тарас Шевченко. Драма „Назар Стодоля” - твір про велике кохання, благородство та підлість. Характеристика героїв п’єси. Урок з української літератури для 9 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему з медіапрезентацією (додається). Мета - ознайомити учнів із твором, навчити сприймати текст художнього твору з інсценування, допомогти усвідомити його ідейно-художні особливості, естетичну привабливість; розвивати навички вдумливого читання

category: Українська література


title: Л. Пономаренко «Гер переможений». Урок з української літератури для 7 класу

description:
Розробка уроку у формі проекту на заявлену тему в 7 класі з медіапрезентацією (додається). Мета - стисло ознайомити учнів з життям і творчістю письменниці; проаналізувати її новелу; визначаючи наскрізний гуманістичний пафос твору; розвивати вміння грамотно висловлювати власні думки; коментувати епіз

                  оди твору

category: Українська література


title: І. Франко „Фарбований Лис”. Урок з української літератури для 5 класу

description: Розробка комбінованого уроку в 5 класі на заявлену тему з медіапрезентацією (додається). Мета - опрацювати ідейно-художній зміст казки, охарактеризувати образ Лиса Микити; визначити основні риси його вдачі; розвивати увагу, пам’ять, культуру зв’язного мовлення

category: Українська література


title: Уславлення бойового товариства козаків у повісті „Тарас Бульба” та засудження зрадництва. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - показати героїзм запорожців у бою під Дубно, проаналізувавши 9-й розділ повісті; розвивати в учнів навички виразного читання, стислого переказу та читання в особах; виховувати в учнів почуття патріотизму, відразу до зрадництва

category: Українська література


title: Чи легко бути „білою вороною”? Урок з української літератури для 8 класу

description:
Розробка уроку у 8 класі на морально-етичні проблеми оповідання В. Дрозда „Білий кінь Шептало” у формі ток-шоу „Я так думаю”. Мета - спираючись на глибоке знання учнями тексту оповідання, з’ясувати його морально-етичні проблеми, розкрити алегоричний зміст і головну думку; удосконалювати навички комп

                  аративного аналізу героїв та їхніх учинків

category: Українська література


title: Людина починається з добра. Урок з української літератури для 5 класу

description: Розробка уроку позакласного читання на заявлену тему за твором О. Бусенко «Паперовий Янгол». Мета - викликати інтерес до читання літературних казок; ознайомити їх з цікавим позапрограмовим твором; розвивати навички самостійної роботи з книгою

category: Українська література


title: Світ фантазії та мудрості. Урок з української літератури для 5 класу

description: Конспект уроку на заявлену тему в 5 класі. Мета - узагальнити, систематизувати знання учнів із вивченого розділу; розвивати навички виразного читання, культуру зв’язного мовлення, логічне мислення, творчу уяву, фантазію; виховувати любов і повагу до культурних надбань нашого народу

category: Українська література


title: Багатогранна діяльність Б. Д. Грінченка як митця та вченого. Урок з української літератури для 10 класу

description:
Розробка уроку за оповіданням „Каторжна” на заявлену тему в 10 класі. Мета - допомогти учням розкрити й осмислити багатогранну діяльність Б. Грінченка як митця та вченого, показати масштаби його творчості; розвивати вміння сприймати слово, аналізувати його зміст, зіставляти й аналізувати факти, уста

                  новлювати причинно-наслідкові зв’язки

category: Українська література


title: У чому суть щастя? Урок з української літератури

description:
Розробка уроку у формі літературознавчого дослідження з елементами компаративного аналізу на заявлену тему. Мета - ознайомити із засобами творення комічного; розвивати уміння порівнювати тексти, використовуючи метод компаративного аналізу на підставі творів „Сто тисяч” І. Карпенка-Карого та „Різдвян

                  а пісня у прозі” Ч. Діккенса

category: Українська література


title: Великий і чарівний світ дитинства. Урок з української літератури для 6 класу

description: Розробка уроку в 6 класі на заявлену тему за твором О. Довженка „Зачарована Десна”. Мета - продовжити роботу над опрацюванням змісту твору; знаходити в тексті описи вражень головного героя про довкілля, коментувати їх

category: Українська література


title: Література рідного краю. Авторська збірка

description: До авторського збірника з літератури рідного краю ввійшли такі матеріали: розробки уроків; попереджувальні, пояснювальні, коментовані, вибіркові диктанти, самодиктанти, диктанти по пам’яті в 5-9 класах, а також тематичні міні-підручники.

category: Українська література


title: Острів, що пливе у вічність... Урок з літератури рідного краю

description: Розробка уроку з літератури рідного краю на заявлену тему. Мета - ознайомлення учнів з історичною пам’яткою рідного краю (островом Хортицею); залучення дітей до пошукової роботи; знайомство із поетичним словом талановитих поетів-земляків

category: Українська література


title: Життєвий і творчий шлях І. К. Карпенка-Карого. Перші драми. П’єса „Хазяїн”. Урок з української літератури

description:
Розробка уроку на заявлену навчальну тему у формі віртуальної подорожі. Мета - ознайомити учнів із життєвим і творчим шляхом драматурга та його боротьбою за становлення українського театру, тематикою його літературних творів, з твором „Хазяїн”. Подорож супроводжують журналісти, літературознавці, екс

                  курсоводи

category: Українська література


title: Зажурилась зимонька не дарма, молодої силоньки вже нема... Урок з української літератури

description: Розробка уроку чи позакласного заходу у формі свята на заявлену тему. Його мету можна визначити так: Ще зима по нашім краї / На санчатах роз’їжджає, / Сніжок сипле без упину - / Вкрила ковдрою Вкраїну

category: Українська література


title: Леся Українка. „Давня казка”. Проблеми та мотиви: роль митця в суспільстві та суть людського щастя. Урок з української літератури для 8 класу

description:
Розробка уроку на заявлену тему у 8 класі. Мета - з’ясувати основні мотиви, що звучать у творі; показати учням розуміння Лесею Українкою ролі митця в суспільстві, служіння музі й народові; розкрити високі моральні риси народного співця; опираючись на аргументи: виховувати чесність, незламність; спри

                  яти формуванню ідеалів справедливості

category: Українська література


title: Олесь Гончар «Рядки, обпалені війною». Урок з української літератури

description: Розробка уроку з літератури рідного краю на заявлену тему. Мета - ознайомити учнів із поезіями письменника-земляка О. Гончара періоду Великої Вітчизняної війни; розвивати навички виразного читання поезій, аналізу їхнього змісту й основних ідей, висловлення власної думки про творчий доробок

category: Українська література


title: Поема «Мойсей» - одна з вершин творчості Івана Франка. Пролог до поеми - заповіт українському народові. Урок з української літератури

description:
Розробка уроку на заявлену тему з медіапрезентацією (додається). Мета - ознайомити учнів із поемою, пояснити біблійну основу поеми; дослідити історію написання твору та прологу до поеми; з’ясувати, хто з письменників і діячів мистецтва звертався до образу Мойсея; допомогти усвідомити ідейно-художні

                  особливості прологу, його значення

category: Українська література


title: Іван Франко. Лірична драма «Зів’яле листя» - шедевр інтимної лірики. Урок з української літератури

description: У конспекті розробленого уроку розкрито три періоди інтимної лірики І.Франка, благородство його почуттів, хвилювання поета щодо нерозділеного кохання. Урок нетрадиційний за формою - представлена сценка та дійові особи. Письменник зображений як поет-шанувальник високих інтимних почуттів

category: Українська література


title: Молитва у творчості волинської письменниці Тетяни Яков’юк. Урок з української літератури для 10 класу

description: Розробка заняття з літератури рідного краю в 10 класі з медіапрезентацією (додається). Мета - підвести студентів до розуміння суті та значення молитви в людському житті; ознайомити їх із жанром літературної молитви та розвитком цього жанру у творчому доробку письменників рідного краю

category: Українська література


title: Життя та творчість Івана Франка. Урок з української літератури для 10 класу

description: Розробка уроку у формі конференції в 10 класі з медіафайлами та дидактичними матеріалами (додаються), мета якого - довести що письменник - титан праці, геній української літератури; розкрити його титанічну працю для добра народу

category: Українська література


title: Тричі мені являлася любов. Урок з української літератури для 10 класу

description: Розробка плану-конспекту уроку в 10 класі за поетичною збіркою „Зів’яле листя” І. Франка та повістю-есе Р. Горака „Тричі мені являлася любов”. Мета - розвивати уміння художнього читання інтимної лірики

category: Українська література


title: І. Котляревський „Наталка Полтавка”. Соціально-побутовий конфлікт. Особливості жанру. Урок з української літератури для 8 класу

description: Розробка уроку у 8 класі з медіапрезентацією (додається), мета якого - познайомити учнів зі змістом перлини української драматургії, жанровими особливостями п’єси, згадати складові елементи композиції; розвивати культуру мовлення, пам’ять, мислення, уміння висловлювати свої думки

category: Українська література


title: Володимир Близнець. Дивовижність і краса світу, уміння відкрити його для себе (образ звуку павутинки). Образ Льоньки. Урок з української літератури для 6 класу

description:
Конспект уроку в 6 класі з медіапрезентацією (додається), мета якого - продовжити роботу з текстом повісті; навчити знаходити та пояснювати фантастичні образи, що передають різні ідеї та почуття; розвивати вміння обґрунтовано відповідати на запитання; виховувати любов до природи, усвідомлення важлив

                  ої ролі людини на землі

category: Українська література


title: Не можеш ти своїм життям до себе дорівнятись. Урок з української літератури для 10 класу

description:
Розробка заняття вільного спілкування за драмою Лесі Українки „Лісова пісня”, мета якого - визначити жанр твору, розглянути проблематику п’єси, з’ясувати сутність конфлікту у драмі; на основі аналізу тексту сформувати у студентів власне розуміння авторського задуму, реалізованого в образах і картина

                  х; розвивати творчу уяву, самостійність мислення

category: Українська література


title: Українська література 1940-1950 років. Участь українських письменників у Другій світовій війні. Урок з української літератури для 11 класу

description: Розробка уроку в 11 класі (академічний рівень), мета якого - ознайомити учнів із літературним процесом періоду Другої світової війни та в повоєнний час, його особливостями; спонукати до читання творів воєнної тематики, висловлювати свою думку; активізувати міжпредметні зв’язки

category: Українська література