title: Моя свобода завжди при мені. Розробка уроку для 11 класу у формі літературного портрету Ліни Костенко

description:
Мета:на основі фактичного матеріалу, спогадів доньки та творів допомогти учням пізнати поетесу Ліну Костенко як людину гармонійну, високоталановиту, шляхетну, послідовну у своїх переконаннях; розвивати художнє мислення, виховувати високі моральні якості.

Методи: слово вчителя; бесіда; художнє читання поезій; "Ажурна пилка"; слухання запису "Ноктюрна" Ф. Шопена. Обладнання: портрет Ліни Костенко та її доньки Оксани Пахльовської; збірки поезій; різноколірні картки з текстами; картки з завданнями; грамзапис "Ноктюрна" Ф. Шопена. Автор: Літвінова Т. В., учитель, Курахівська школа № 5 Донецької обл. Завантажити>>>

category: Українська література


title: Головні персонажі твору ‑ уособлення високих морально-етичних якостей простої людини. Розробка комбінованого уроку української літератури

description:
Мета:донести до учнів живі образи Наума Дрота, Марусі та Василя, розкрити зображені високі морально-етичні риси простої людини; розвивати усне мовлення учнів, навички літературознавчого аналізу, характеристики образів-персонажів; виховати в школярів

                  почуття гідності, прагнення бути особистістю, високі моральні якості. Тип уроку: комбінований. Обладнання: портрет Г. Квітки-Основ’яненки; малюнки до твору; текст твору. Автор: Сірченко О. В., учитель української мови та літератури, Маньківська школа № 1 Черкаської обл. Завантажити>>>

category: Українська література


title: Інтимна лірика Івана Франка. Розробка комбінованого уроку за поезією письменника

description:
Мета:ознайомити старшокласників з ліричною драмою "Зів’яле листя", пояснити особливості збірки; розвивати навички аналізу ліричного твору, поглиблювати вивчене про ліричного героя; виховувати почуття прекрасного. Тип уроку:

                  ng> комбінований. Обладнання: вірші зі збірки "Зів’яле листя"; схема аналізу ліричного твору. Автор: Цевкова Т. І., учитель української мови та літератури, Прилуцька школа № 12 Чернігівської обл. Завантажити>>>

category: Українська література


title: Л. І. Глібов - поет, байкар. Віршовані загадки. Акровірші. Урок з української літератури для 5 класу

description:
Розробка уроку вивчення нового матеріалу на заявлену тему у 5 класі. Мета - ознайомити із життям і творчістю письменника, його віршованими загадками, акровіршами; розвивати навички виразного, осмисленого читання загадок; пояснення способів їх відгадування; виховувати оптимістичний погляд на життя, с

                  прийняття дотепних, доброзичливих жартів

category: Українська література


title: Я знаю, що я - людина. Урок з української літератури для 10 класу

description: Розробка уроку в 10 класі з вивчення образу Олени Ляуфер за повістю Ольги Кобилянської „Людина”. Мета - продовжити роботу над проблематикою тексту повісті, удосконалювати вміння характеризувати літературні персонажі, проводити паралелі між минулим і сучасністю. У додатку - медіапрезентація

category: Українська література


title: Написання складних прикметників разом і через дефіс. Розробка уроку з української мови в 6 класі

description:
Очікувані результати.Після уроку учні зможуть: вирізняти складні прикметники з словосполучень, речень та текстів; позначати орфограму "Написання складних прикметників разом та через дефіс"; обґрунтовувати вибір написання відпо

                  відним орфографічним правилом. Обладнання: підручник; дошка; папір; правила проведення технологій "Мікрофон", "Діалог", "Незакінчене речення"; надрукований текст навчального диктанту; схема "Ключ". Автор: Могиленко М. Г., Шосткінської спеціалізованої школи № 1 Сумської обл. Завантажити>>>

category: Українська література


title: Урок-портрет „Марко Вовчок - кроткий пророк” (Т. Шевченко). Урок з української літератури

description:
Розробка уроку вивчення нового матеріалу на заявлену тему. Мета - ознайомити учнів із окремими фактами творчого та життєвого шляху письменниці; сприяти створенню образу письменниці; розвивати навички активного слухання, виразного та художнього читання, акторську майстерність; виховувати читацьку кул

                  ьтуру школярів

category: Українська література


title: Урок-театр за п’єсою І. Кочерги „Ярослав Мудрий”. Урок з української літератури для 11 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему в 11 класі. Мета - ознайомити учнів із змістом п’єси, увести їх у духовний світ наших предків, розкрити сторінки історії Київської Русі часів Ярослава Мудрого; розвивати навички виразного читання, акторської майстерності, дослідницької роботи

category: Українська література


title: Образ Марії як уособлення мужньої, вольової  жінки, втілення у ньому долі мільйонів матерів - страдниць України. Урок з української літератури

description: Розробка уроку узагальнення та систематизації навчальних компетентностей учнів на заявлену тему. Мета - користуючись текстом твору, дати характеристику образу Марії, її дій і вчинків; розкрити його символічне значення у творі; виховувати кращі риси характеру, притаманні українцям

category: Українська література


title: Поема „Давня казка” як поетичний маніфест Лесі Українки. Проблематика твору. Урок з української літератури для 8 класу

description:
Розробка двох тематичних уроків - вивчення нового матеріалу та комбінований урок з української літератури у 8 класі. Мета - з’ясувати основні мотиви, що звучать у творі, розвивати навички роботи з літературним матеріалом, роботи співпраці у групі; прищеплювати почуття любові до рідного краю та бажан

                  ня присвятити своє життя на благо рідного народу

category: Українська література


title: Ігор Калинець, „Писанка”. Урок з української літератури для 6 класу

description:
План-конспект уроку вивчення нового матеріалу в 6 класі з використанням програмно-методичного забезпечення „Мальва” інституту інформаційних технологій. Мета - ознайомити учнів із життям і творчістю письменника, допомогти осягнути красу й оригінальність його поезій; розвивати навички виразного читанн

                  я ліричних творів

category: Українська література


title: Семінар читачів. Урок з української літератури для 10 класу

description: Розробка уроку у формі знайомства з творчістю Олександра Олеся. Мета - поглибити знання учнів про життєвий і творчий шлях письменника, розкрити основні чинники формування його світогляду, дослідити поетичну спадщину, визначити провідні мотиви поезій

category: Українська література


title: Кобзарева світлиця. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему у формі музейного міні-проекту. Мета - виробляти навички свідомого, виразного читання віршів; удосконалювати навички роботи у групах; поширювати коло читацьких інтересів учнів, знайомлячи з творами видатного українського поета

category: Українська література


title: Література рідного краю. Урок з української літератури

description: Розробка уроку, мета якого - ознайомити учнів із творчістю регіональних письменників, показати їхній майстерний і цікавий доробок, звернути увагу на тематику, ідейну спрямованість творів; розвивати естетичні смаки; виробляти вміння виразного читання художніх творів

category: Українська література


title: Кобзарі та лірники. Урок з української літератури для 10 класу

description: Розробка уроку в 10 класі на заявлену тему. Мета - познайомити учнів з історією кобзарства; розкрити багатство внутрішнього світу народних співців; визначити роль кобзарів і лірників у духовному та суспільно-політичному житті України; показати світову славу українського кобзарства

category: Українська література


title: Біблія - видатна пам’ятка світового письменства. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему у формі конференції. Мета - познайомити учнів із історією виникнення Біблії, її історичним шляхом, довести вічну цінність Біблії для всіх без винятку людей; опрацювати втілення біблійної теми в українській літературі та інших видах мистецтв

category: Українська література


title: Леся Українка. Життя поетеси, її мужність і сила духу. Провідні мотиви її лірики. Урок з української літератури

description: Розробка уроку вивчення нового матеріалу на заявлену тему. Мета - поглибити знання учнів про життя та творчий шлях поетеси; визначити роль родини й оточення; усвідомити велич її життєвого подвигу; усвідомити, що сила духу - конструктивне начало в житті людини

category: Українська література


title: Звичаї нашого народу. Урок з української літератури

description:
Розробка уроку на заявлену тему у формі свята. Мета - познайомити учнів із головними обрядовими святами весняного циклу; розкрити їх різноманітний зміст, історичні та духовні корені; усвідомити поняття „звичаї” та „обряди”; виховувати інтерес до культурної та обрядової спадщини свого народу, любов д

                  о української пісні, слова

category: Українська література


title: А. Тесленко „Школяр”. Літературний портрет. Урок з української літератури для 5 класу

description:
Розробка комбінованого уроку української літератури у 5 класі. Мета - дати учням поняття про літературний портрет; навчити виразно читати літературний портрет, склавши його за допомогою алгоритму; розвивати навички аналізу, виразного читання, порівняння, виділення основних рис, уміння робити висновк

                  и

category: Українська література


title: Душі відкриті добру та чистоті. Урок з української літератури для 9 класу

description:
План-конспект уроку у формі диспуту в 9 класі на заявлену тему на прикладі п’єси І. Котляревського „Наталка Полтавка”. Мета - з’ясувати з учнями на основі п’єси суть справжніх людських цінностей, розглянути проблему духовності людини, доброти, чесності, вірності в коханні, утверджувати в юнацьких ду

                  шах красу й щирість почуттів

category: Українська література


title: Спиридон Черкасенко „Маленький Горбань”. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - допомогти учням сформувати власні поняття про красу, осмислити роль високих моральних якостей у становленні власної особистості; розвивати навички ведення дискусії щодо проблемних понять; виховувати здатність до співпереживання

category: Українська література


title: Т. Г. Шевченко – „духовний батько” українців, основоположник нової української літератури. Урок з української літератури для 9 класу

description: Розробка уроку вивчення нового матеріалу з використанням інформаційних комп’ютерних технологій на заявлену тему в 9 класі. Мета - доповнити, систематизувати й узагальнити знання учнів про письменника, його життєвий і творчий шлях, значення письменника для згуртування українців

category: Українська література


title: Тарас Григорович Шевченко. Виразне читання вивчених віршів напам’ять. Урок з української літератури для 8 класу

description: Розробка уроку засвоєння знань і формування вмінь виразного читання творів на заявлену тему у 8 класі. Мета - допомогти учням глибше усвідомити художню цінність Шевченка через виразне та вдумливе читання; розвивати пам’ять, артистичні здібності, уміння висловлювати свої думки

category: Українська література


title: Мрії зламане крило. Урок з української літератури для 10 класу

description:
Розробка уроку-спогаду до дня народження Лесі Українки. Мета - допомогти десятикласникам глибше осягнути життєвий і творчий шлях письменниці, її багатогранну складну обдаровану особистість через спогади, листи, біографічні твори; удосконалювати вміння роботи з різними джерелами інформації; уміння ан

                  алізувати й синтезувати факти

category: Українська література


title: Осуд кріпацтва в оповіданні Марка Вовчка „Козачка”. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - висвітлити значення творчості письменниці; охарактеризувати ідейно-художні особливості „Народних оповідань”; удосконалювати навички ідейно-художнього аналізу прозового твору; розвивати пізнавальний інтерес до вивчення літератури

category: Українська література


title: А. С. Малишко – солов’їне серце України. Його пісні, що стали народними. „Пісня про рушник”. Патріотичні почуття у вірші „Стежина”. Образи-символи рушника, стежини. Урок з української літератури для 7 класу

description: Розробка уроку з використанням методу проектів на заявлену тему в 7 класі. Мета - надання учневі можливості самостійно здобувати знання під час розв’язання практичних завдань або проблем; виховання діяльних, енергійних особистостей

category: Українська література


description:
Розробка уроку у формі семінару-знайомства з творчістю Олександра Олеся. Мета - поглибити знання учнів про життєвий і творчий шлях письменника, розкрити основні чинники формування його світогляду, дослідити поетичну спадщину, визначити провідні мотиви поезій; навчити учнів визначати поетичні жанри,

                  учити бути патріотом своєї країни

category: Українська література


title: Іван Багряний. Життєва доля. Урок з української літератури

description:
Конспект уроку на заявлену тему. Мета - розкрити трагічну долю письменника-емігранта, дати учням уявлення про велику популярність його творів за кордоном; поглибити вивчене про літературу української діаспори; виховувати старшокласників сильними особистостями на прикладі життя письменника та його лі

                  тературних героїв. У додатку - медіапрезентація

category: Українська література


title: Загадка як вид усної народної творчості. Урок з української літератури для 5 класу

description: Розробка уроку засвоєння нових знань у 5 класі на заявлену тему. Мета - розкрити барвистий світ народних загадок, особливості цього оригінального виду фольклору; дати поняття про народну загадку, про класифікацію загадок за змістом; виховувати інтерес до фольклору

category: Українська література


title: І. Кочерга „Ярослав Мудрий”. Складність характеру Ярослава. Урок з української літератури для 11 класу

description: Розробка уроку у формі дослідження з використанням учнівського проекту в 11 класі на заявлену тему. Мета - на основі твору й історичних джерел намалювати літературний, історичний, політичний і психологічний портрети Ярослава Мудрого, що допоможе пояснити складність характеру князя

category: Українська література


title: В. М. Сосюра. „Любіть Україну”. Урок з української літератури для 8 класу

description:
Розробка уроку засвоєння знань і формування умінь на заявлену тему у 8 класі. Мета - ознайомити школярів із життєвим і творчим шляхом поета; розвивати вміння грамотно висловлювати свої думки, робити спостереження та висновки, узагальнювати навчальний матеріал, формувати кругозір, світогляд школярів;

                   виховувати почуття пошани до рідної України

category: Українська література


title: О. П. Довженко „Україна в огні”, справедлива критика „культу особи”. Особливості сюжету й композиції. Проблеми „людина та війна”, „історична пам’ять народу”. Образ Запорожця як символ нескореності свого народу. Урок з української літератури для 11 класу

description:
Розробка уроку в 11 класі на заявлену тему. Мета - ознайомити учнів із ідейно-художнім змістом кіноповісті “Україна в огні”, особливостями сюжету та композиції, висвітливши проблеми, яких торкається автор у творі; розвивати вміння визначати проблеми твору, удосконалювати вміння працювати з цитатним

                  матеріалом, додатковою літературою

category: Українська література


title: Громадянська лірика Івана Франка. Урок з української літератури

description: Розробка уроку засвоєння нових знань на заявлену тему. Мета - поглибити знання учнів про поетичний доробок письменника, про величезний внесок митця в українську літературу; ознайомити учнів із його громадянською лірикою; розвивати естетичний смак; виховувати любов до поезії митця

category: Українська література


title: Сторінками життя та творчості Тараса Шевченка. Урок з української літератури для 9 класу

description: Розробка уроку проміжного тематичного оцінювання за навчальною темою у 9 класі у формі інтелектуального калейдоскопу. Мета - сприяти поглибленню учнівських знань про творчість письменника, розвивати культуру зв’язного мовлення, пам’ять, логічне мислення, увагу, спостережливість

category: Українська література


title: Кайдашева сім’я. Урок з української літератури для 10 класу

description: Розробка уроку в 10 класі у формі учнівського спектаклю за повістю І. С. Нечуя-Левицького „Кайдашева сім’я”. Дійові особи: Ліврин, Капро, Кайдаш, Кайдашиха, Мотря, Мелашка, Автор

category: Українська література


title: Щасливий випадок. Урок з української літератури

description: Розробка уроку повторення й узагальнення у формі літературної гри за творчістю Т. Шевченка. Мета - розширити знання учнів про творчість письменника; розвивати вміння мислити логічно, чітко формулювати та висловлювати свою думку; прищепити любов до творчості Кобзаря

category: Українська література


title: Узагальнення знань за творчістю Лесі Українки. Урок з української літератури для 8 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему у 8 класі. Мета - узагальнити знання за темою, розкрити глибокий зміст поезії, розвивати здатність сприймати й розуміти ліричні твори, складати їх ритмічний малюнок, визначати віршовий розмір, тип рими, римування, виховувати любов і повагу до великої поетеси

category: Українська література


title: Володимир Затуливітер. Життєвий і творчий шлях. Урок з української літератури

description:
Розробка уроку з література рідного краю на заявлену тему у формі проекту „Яблуневий цвіт душі Володимира Затуливітра”. Тип проекту: колективний, літературно-інформаційний, міжпредметний. Мета - отримати творчий продукт досліджуваної теми, поділитися інформацією про виучуваний предмет; виховувати лю

                  бов до рідного краю, творців слова

category: Українська література


title: Михайло Коцюбинський. Новела „Intermezzo”. Урок з української літератури для 10 класу

description: Методична розробка комбінованого уроку у формі психологічного дослідження з використанням елементів технології вітагенного навчання для учнів 10 класу. Мета - ознайомити учнів зі змістом новели, розкрити історію її написання, з’ясувати своєрідність системи образів

category: Українська література


title: Василь Симоненко - поет і людина. Урок з української літератури для 11 класу

description:
Розробка уроку засвоєння нових знань і формування опорних компетентностей на заявлену тему в 11 класі у формі уроку-пам’яті. Мета - ознайомити учнів із життєвим і творчим шляхом поета, створити умови для самовираження та розуміння учнями характерів героїв; у процесі співробітництва підвести учнів до

                   морально-етичних критеріїв добра

category: Українська література


title: Утвердження ідеї про те, що духовне багатство - найбільший скарб у житті. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему за творами Ліни Костенко „Чайка на крижині” та „Крила”. Мета - поглибити знання школярів про життя та творчість поетеси, допомогти усвідомити ідейно-художню значимість, неповторність її поезій

category: Українська література


title: Історична правда про Марусю Чурай. Урок з української літератури для 11 класу

description:
Розробка уроку-дослідження в 11 класі на заявлену тему за однойменним романом у віршах Ліни Костенко. Мета - розкрити історичну правду та дослідити художні особливості роману у віршах; активізувати пізнавально-дослідницьку діяльність учнів, розвивати їх громадянську самосвідомість і формування здатн

                  ості до групової та колективної праці

category: Українська література


title: Т. Г. Шевченко. Виразне читання віршів напам’ять. Урок з української літератури для 9 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему в 9 класі. Мета - за допомогою засобів виразного читання домогтись розуміння учнями ідейно-художнього змісту шевченкових творів, усвідомлення їх багатозначності, краси й поетичної довершеності; розвивати навички виразного читання на пам’ять

category: Українська література


title: Основа словесної творчості учнів. Уроки української літератури. 5-й клас

description:
Необхідно цілеспрямовано виробляти у школярів уміння помічати у предметі яскраве, характерне й зображувати його словом, виховувати внутрішню потребу передавати власне бачення світу, власне сприймання краси. Завдяки органічній взаємодії слова й унаочнення діти вчаться висловлювати свою д

                  умку. Вправляння у спостережливості, спогляданні предметів, виділенні їх ознак є кращим способом, за допомогою якого можна досягти самостійності, розвиваючи дар слова. Учням подобаються ті види навчальної діяльності, які дають їм матеріал для роздумів, можливість виявляти ініціативу та самостійність, потребують розумового напруження, винахідливості та творчості. Кожна дитина має до чогось певні здібності. Наше завдання - відшукати найменші пагінці таланту, розвивати їх. Адже в майбутньому трудовому житті стануть у пригоді міцна пам'ять, гостре око, хороший смак, образне мислення. Усе це розвивається під час виконання різних творчих робіт. Важливо на уроці використовувати проблемні завдання. Наявні в них суперечності викликають дискусію, спонукають до роздумів, пошуків і певних висновків.

category: Українська література


title: Віктор Міняйло „Вічний Іван”. Урок з української літератури для 11 класу

description: Розробка інтегрованого уроку на заявлену тему з літератури рідного краю в 11 класі. Мета - розкрити перед учнями трагізм долі українського народу в пореволюційний період; з’ясувати причини трагедії через авторське осмислення історичного минулого; навчати учнів розуміти ідейно-художній зміст твору

category: Українська література


title: Непереможна сила кохання, що рухає вчинками, поведінкою та вибором героїв. Урок з української літератури для 8 класу

description: Розробка уроку у 8 класу з мультимедійним супроводом за повістю М. Коцюбинського „Дорогою ціною”. Мета - удосконалювати вміння аналізу образів повісті; розвивати навички робити власні висновки, аналізуючи вчинки героїв. У додатку - медіапрезентація

category: Українська література


title: Весільна обрядовість. Урок з українознавства для 8 класу

description: Розробка уроку з українознавства у 8 класі на заявлену тему у формі інсценізації весілля. Мета - підсумувати й узагальнити знання учнів із навчальної теми „Родинна обрядовість”; розвивати акторські здібності; виховувати повагу до українських традицій

category: Українська література


title: Компаративний аналіз творів М. Коцюбинського „Тіні забутих предків” і трагедії В. Шекспіра „Ромео та Джульєтта”. Урок з української літератури

description: Розробка інтегрованого уроку на заявлену тему. Після уроку учні мусять навчитись робити компаративний аналіз творів української та зарубіжної літератури; удосконалити вміння аналізувати твори, а саме визначати жанр твору, композицію, характеризувати головних героїв

category: Українська література


title: Новітній українець у саду страждань. Урок з української літератури для 11 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему (образ Андрія Чумака за романом Івана Багряного „Сад Гетсиманський”) у 11 класі. Мета - через призму розкриття образу головного героя показати трагічну історію нашого народу, виховувати почуття національної свідомості, гордості за славних синів своєї країни

category: Українська література


title: Роман І. Багряного „Тигролови” - утілення думки. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему у формі дослідження. Мета - розкрити образ головного героя твору Григорія Многогрішного як людини могутньої волі та незалежного духу; показати його біль, тривогу за долю України; дати оцінку виховного значення твору. У додатку - медіапрезентація

category: Українська література


title: Чом, чом, чом земле моя… Урок з української літератури

description:
Розробка уроку-проекту курсу „Література рідного краю” з теми „Сторінки життя та творчості Віри Лебедєвої. Мета - донести до душі кожного учня роздуми поетки про красу рідного краю, удосконалити навички ідейно-художнього аналізу поетичного та прозового творів, розвивати читацький досвід, виховувати

                  почуття гордості за рідну землю, за свій народ

category: Українська література


title: Пантелеймон Куліш не міг не оспівати той край, де народився… Урок з української літератури для 5 класу

description: Методична розробка уроку літератури рідного краю в 9 класі на заявлену тему. Він проводиться після вивчення творчості письменника. Передусім варто ознайомити учнів із творчим шляхом дослідника-краєзнавця, його місцем у сучасному літературному процесі Сумщини

category: Українська література


title: Поезії Марійки Підгірянки. Урок з української літератури для 5 класу

description: Конспект уроку засвоєння нових знань на заявлену тему з літератури рідного краю в 5 класі. Мета - зацікавити учнів вивченням поетичної творчості поетеси рідного краю М. Підгірянки; сприяти вдосконаленню навичок виразного читання поезії

category: Українська література


title: Я ніколи в житті не належав собі… Урок з української літератури для 10 класу

description:
Мультимедійна презентація за книгою Івана Цюпи „Василь Сухомлинський. Добротворець” до уроку з позакласного читання в 10 класі на заявлену тему. Очікувані результати: викликати бажання в пошуках себе, своєї позиції звертатися до думок і життєвих принципів Сухомлинського; виховувати доброту, любов та

                   повагу до рідних, друзів, свого народу, його історії

category: Українська література


title: З палких сердець калина виростає. Урок з української літератури для 6 класу

description: Розробка інтегрованого уроку позакласного читання на заявлену тему для учнів 6 класу. Мета - збагатити учнів відомостями про калину та донести до них її символічний зміст; установити зв’язок між літературою, музикою, народознавством

category: Українська література


title: Фінансовий обман у п’єсі І. Карпенка-Карого „Сто тисяч”. Урок з української літератури

description:
Розробка контрольно-змістовного міні-модулю на заявлену тему у формі театральної імітації. Мета - оцінити рівень навчальних досягнень за твором автора; розвивати когнітивні та креативні здібності учнів; виховувати пізнавальний інтерес, розуміння краси українського слова за допомогою методів передбач

                  ення та „мозкового штурму”

category: Українська література


title: Стежками нелегкої долі. Урок з української літератури

description: Розробка уроку за життєвим і творчим шлях Олеся Гончара. Мета - продовжити знайомство учнів з воїном, письменником, трибуном; розвивати уміння співвідносити факти біографії письменника з його творчістю; виховувати патріотизм, любов до батьківщини

category: Українська література


title: М. Вовчок. Життєвий і творчий шлях. Відданість безмежному коханню та почуття відповідальності в оповіданні „Максим Гримач”. Урок з української літератури

description: Розробка уроку засвоєння нових знань на заявлену тему. Мета - ознайомити учнів із життєвим і творчим шляхом письменниці, опрацювати зміст оповідання, визначаючи жанр твору, ознаки романтизму в ньому, особливості сюжету; проаналізувати та встановлювати причинно-наслідкові зв’язки у творі

category: Українська література


title: О. Довженко „Зачарована Десна” (фрагменти). Великий і чарівний світ дитинства в „Зачарованій Десні”, опис уражень малого Сашка. Урок з української літератури

description: Розробка уроку на заявлену тему. Мета - поглибити знання учнів щодо змісту фрагментів кіноповісті „Зачарована Десна”; довести, спираючись на текст, що людині необхідно згадувати дитинство; дослідити роль спогадів малого Сашка та поетичний стиль твору. У додатках - методичні матеріали до уроку

category: Українська література


title: М. Коцюбинський „Дорогою ціною”. Урок з української літератури для 8 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему у 8 класі. Мета - допомогли дітям усвідомити ідейно-художній зміст розділів оповідання та зрозуміти красу справжніх, щирих почуттів; розвивати навички виразного читання та спостереження за текстом твору; учити висловлювати свої почуття з приводу прочитаного

category: Українська література


title: Київ літературний. Урок з української літератури для 10 класу

description:
Розробка уроку на заявлену тему у формі екскурсії. Мета - ознайомити учнів із літературною географією столиці; пригадати імена видатних українських і зарубіжних письменників, їхню творчість; розвивати пізнавальні інтереси; виховувати любов до рідного міста, повагу до своєї історії, гордість за досяг

                  нення національної культури

category: Українська література


title: Прес-конференція за твором М. Г. Тютюника „Маруся Богуславка”. Урок з української літератури для 10-11 класу

description:
Дана розробка на заявлену тему може бути використана в 10-11 класах на уроках із позакласного читання, з літератури рідного краю, під час вивчення регіонального курсу за вибором „Мій рідний край - Луганщина”. Мета - навчити учнів слухати один одного, вести діалог, учити бачити індивідуальність письм

                  енника крізь художні особливості твору

category: Українська література


title: Збірка І. Я. Франка „Зів’яле листя” - явище світової інтимної лірики. Урок з української літератури для 10 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему в 10 класі. Мета - познайомити учнів з інтимною лірикою письменника, учити дітей аналізувати поезії; розвивати логічне мислення та самостійність у викладенні суджень; виховувати почуття прекрасного та поваги до людей

category: Українська література


title: Стилістичний аналіз пам’яток мистецтва бароко. Урок з української літератури для 9 класу

description: Подано матеріали до теми „Бароко” з курсу української літератури в 9 класі, куди ввійшли: „Пам’ятка барокового малярства” та „Пам’ятка літератури бароко”

category: Українська література


title: Твір-опис тварини за малюнком або картиною. Урок з української літератури для 5 класу

description:
Розробка уроку розвитку зв’язного мовлення в 5 класі на заявлену тему. Мета - поглиблювати знання учнів про опис як тип мовлення; учити будувати власне висловлювання за зображенням у художньому стилі; сприяти розвитку комунікативної, соціокультурної, інформаційної, життєзберігаючої компетентностей;

                  виховувати гуманне ставлення до тварин

category: Українська література


title: Поборник правди, честі і краси - великий поет України Василь Симоненко. Урок з української літератури

description: Розробка заняття у формі лекції на заявлену тему. Мета - зрозуміти шляхи формування ідейно-естетичних поглядів поета; аналізуючи вірші поета із його збірок, визначити основні теми творчості поета; розкрити високу національну свідомість автора, стійку громадянську позицію

category: Українська література


title: Григір Тютюнник. Повість „Климко”. Воєнне дитинство у творі. Морально-етичні уроки доброти, чуйності, турботи про рідних. Ідея самопожертви. Урок з української літератури для 7 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему в 7 класі. Мета - дослідити, як у творі відображено воєнне дитинство; через художнє слово осмислити та сприйняти морально-етичні уроки доброти, чуйності, турботи про рідних на прикладі взаємостосунків героїв повісті

category: Українська література


title: Микола Гриценко. „Довго кували зозулі”. Урок з української літератури для 5 класу

description: Розробка уроку позакласного читання на заявлену тему. Мета - розширити коло читацьких інтересів учнів; розвивати інтерес до читання художньої літератури; формувати самоосвітню компетентність; сприяти вихованню потягу до самопізнання й самовдосконалення; прищеплювати високоморальні якості

category: Українська література


title: Твір-опис предмета за власними спостереження. Урок з української літератури для 5 класу

description: Розробка уроку розвитку зв’язного мовлення в 5 класі на заявлену тему. Мета - збагатити знання учнів про чудодійні обереги нашого життя   дерева та квіти; учити учнів складати усні й письмові описи предметів за власним спостереженням

category: Українська література


title: Українська література в контексті розвитку суспільства другої половини ХІХ століття. Література 70-90-х років ХІХ століття: Іван Карпенко-Карий. Уроки з української літератури

description: Плани-конспекти уроків на заявлену тему: „Іван Карпенко-Карий, життєвий шлях письменника. Багатогранність діяльності. Загальна характеристика творчості.” та „Хто він, Пузир? (за комедією І. Карпенка-Карого „Хазяїн”)”

category: Українська література


title: Доброта та людяність - основні мотиви збірки Людмили Овдієнко „Не прощаюся...”. Урок з української літератури для 11 класу

description: Розробка уроку літератури рідного краю для 11 класу на заявлену тему. Мета - ознайомити учнів із творчістю письменниці-землячки Л. Овдієнко, викликаючи інтерес до неї як до особистості, допомогти зрозуміти основну думку поезій

category: Українська література


title: Щирий, доброзичливий і наївний сміх усмішок. Урок з української літератури

description: Розробка уроку з позакласного читання на заявлену тему за творами Остапа Вишні „Мисливські усмішки”: „Екіпіровка мисливця”, „Ружжо”, „Відкриття охоти”

category: Українська література


title: Життя та творчість поета. Інтегрований урок української літератури, історії, образотворчого мистецтва, 7-й клас

description:
Обладнання: портрет Т. Г. Шевченка; проекційно-лекційний комплекс, диск (картини Т. Г. Шевченка; автопортрети, малюнки-ілюстрації до балади «Тополя», ілюстрація «Кріпаків міняють на собак», ілюстрація «Тарас - пастух», картина Т. С. Мелехова «Молодий Тарас Шевченко в художника К.

                   П. Брюллова», фотографія пам'ятника Шевченка на Чернечій горі), аудіозапис балади «Тополя». ХІД УРОКУ Учитель української літератури. Ми закінчили вивчати розділ «Усна народна творчість», а сьогодні починаємо вивчати літературу ХІХ століття. Українська література нерозривно пов'язана з усною народною творчістю. У 40-х роках ХІХ століття, коли з'явився «Кобзар» Тараса Шевченка, ніби виплеканий із дум і народних пісень, наша література розквітла, стала в один ряд з іншими світовими літературами. Тарас Григорович Шевченко - слава і гордість українського народу (портрет Т. Г. Шевченка). Пригадайте, які ви вчили твори великого Кобзаря на попередніх уроках літератури у 5¬6-х класах? Важким і тернистим був життєвий шлях Т. Г. Шевченка. Народився він 9 березня 1814 року в селі Моринці на Черкащині в родині селянина-кріпака. Учитель історії. Поет народився в часи кріпацтва. Кріпацтво - це система правових норм, що встановлювали залежність селянина від феодала і право останнього на селянина-кріпака. Закріпачення селян відбувалося поступово в тісному зв'язку з розвитком великого землеволодіння. Першими кріпаками були в Київській державі «посаджені на землю» холопи. Селяни працювали в поміщицькому маєтку, не одержуючи за це відшкодування. Себе та свою сім'ю вони утримували за рахунок земельної площі, яку поміщик надавав їм у користування (селянські наділи). За неї вони відбували панщину й виконували інші повинності. Кріпаки працювали постійно. Працювали жінки та діти. Щоденне завдання було таким, що його доводилося виконувати два, а то й три дні. Спроби оскаржити дії поміщиків закінчувалися нічим. В імперії діяла заборона кріпакам скаржитися на своїх господарів. Тому «розгляд» позовів нерідко закінчувався звинуваченням самих селян. Кріпак був власністю поміщиків. (Демонстрація ілюстрації «Кріпаків міняють на собак».) Такі сцени із життя українського села на початку ХІХ століття нікого не дивували, були звичайними. Учитель української літератури. У таких умовах пройшло гірке дитинство Т. Шевченка в Моринцях та сусідньому селі Кирилівці (демонстрація фотографії Шевченкової хати, села Кирилівки). Моринці й Кирилівка належали багатому поміщику Енгельгардтові. Тисячі кріпаків працювали на нього. Важкий тягар панського гніту несла на собі сім'я Григорія Шевченка. Малий Тарас «бачив пекло», «неволю», «роботу тяжкую». Тарасові було дев'ять років, коли померла його мати. Пригадуєте: «Там матір добрую мою, ще молодую, - у могилу нужда та праця положила». Через два роки не стало й батька. Життя Тараса, його братів і сестер ще погіршало. Тарас потрапив до сільської школи, де вчителем був дяк, «носити воду школярам». Наймитував він у дяка й одночасно вчився. Для «заохочення» учитель - дяк нещадно бив своїх учнів різками, перепадало й Тарасові, якого глибоко обурювало знущання дяка-п'яниці над школярами. І от одного разу, заставши дяка дуже п'яним, він різками, якими той бив учнів, висік свого вчителя і втік від нього. Відчуваючи великий потяг до малювання, Тарас прагне потрапити в науку до дяка-маляра спочатку в Лисинці, а потім у Стеблові й Тарасівці. Але довелося розчаруватися і в цих учителях: вони були такі ж п'яниці. Він повернувся в Кирилівку, де став пастухом. (Демонстрація ілюстрації «Тарас -пастух».) Бажання навчитися малювати не залишає Шевченка. У селі Хлипнівці Тарас знайшов маляра, який оцінив його здібності та погодився взяти до себе в науку. Але потрібний був для цього дозвіл пана: Шевченкові йшов п'ятнадцятий рік, а підлітків-кріпаків у цьому віці вже примушували працювати на пана. Панський управитель, до якого звернувся Тарас, про дозвіл і слухати не захотів, а залишив хлопця при дворі. Спочатку Тараса зробили прислужником на панській кухні, а згодом поставили козачком до молодого пана Енгельгардта. Ставши козачком, Шевченко разом з іншими дворовими кріпаками, які обслуговували молодого Енгельгардта, слідом за паном мандрували в Київ і Вільно. Становище лакея-козачка тяжко пригнічувало Тараса. На початку 1831 року пан Енгельгардт переїжджає з Вільно в Петербург. Юний Шевченко прийшов до Петербурга пішки, подолавши разом з іншими кріпаками Енельгардта сотні верст глибоких снігів Прибалтики та російської Півночі. Від суворої зими 1831 року почалося його тривале столичне життя, сповнене боротьби за існування, незгасного бажання стати вільним, вивчитися на професійного художника. У Петербурзі пан вирішив з козачка зробити свого дворового маляра. Він віддав Тараса в науку до «різних живописних справ цехового майстра» Ширяєва. Нелегко жилося йому в Ширяєва. Майстер годував учнів погано, примушував виконувати різноманітну хатню роботу. Але талановитий юнак одержав можливість пізнати малярну справу. У вільний час Шевченко малював у петербурзькому Літньому саду статуї. Одного разу за цією роботою застав Тараса його земляк Іван Максимович Сошенко, який тоді вчився в Академії мистецтв. Сошенка глибоко схвилювала доля талановитого кріпака. Він познайомив Шевченка з видатними художниками Брюлловим і Веніціановим, які, пройнявшися щирим почуттям до талановитого юнака, вирішили викупити його із кріпацтва. (Демонструється картина Т. С. Мелехова «Молодий Тарас Шевченко в художника К. П. Брюллова».) У 1838 році за допомогою культурних діячів Росії та України (митців В. Жуковського, О. Веніціанова, К. Брюллова, І. Сошенка, В. Григоровича та інших) Шевченка було викуплено з кріпацтва. Ставши вільним, Шевченко не гаяв жодного дня. Поезія, малюнок, живопис цілком заполонили його. Він буквально упивався творчістю. За допомогою своїх друзів він вступив до Академії мистецтв, де вчився за кошти Товариства заохочення художників. Наполегливо працював і над своєю освітою. У 1840 році поет видає збірку творів «Кобзар», а згодом закінчує Петербурзьку Академію мистецтв, здобуває звання вільного художника (1845 р.). Він відразу перебирається на Україну, оселяється в Києві та приймає пропозицію бути художником Археографічної комісії при університеті. Продовжує писати літературні твори: «Кавказ», «Наймичка», вірші «Заповіт», «І мертвим і живим...», готує альбом художніх полотен «Живописна Україна». Учитель образотворчого мистецтва. Творча спадщина Шевченка - нова та яскрава сторінка в історії української художньої культури. Шевченко вдавався до притчі, образотворчої метафори, до іносказання. В образній системі його графічної серії «Мальовнича Україна», наприклад, у зіставленні реального й фантастичного в офорті «Казка» (інша назва - «Солдат і Смерть»), у введенні в зображення поширених пояснювальних текстів у «Дарах в Чигирині 1649 року» та в ряді інших засобів відчувається знання традицій та давньої української гравюри. (Демонстрація ілюстрацій картин Т. Шевченка.) Особливе місце в портретній творчості Шевченка посідають автопортрети, в яких він відобразив себе в різні пори життя, у різних настроях і переживаннях, але неодмінно із глибоким щирим самоаналізом, із психологічною наснаженістю (демонстрація автопортретів Т. Г. Шевченка). Учитель української літератури. У 1846 році поет входить до таємної політичної організації - Кирило-Мефодіївського товариства, за участь у якій та за революційну поезію був заарештований весною 1847 року й відправлений на заслання із забороною писати та малювати (солдатом в Орську фортецю, а потім в Оренбург у Новопетровську фортецю на березі Аральського моря). У 1857 році Т. Г. Шевченко повертається із заслання. У 1859 році здійснює третю подорож в Україну. 1860 рік - Шевченкові присвоюється звання академіка - гравера. У цьому році виходить друге видання «Кобзаря». Мріяв Т. Г. Шевченко оселитися десь над Дніпром, жити серед рідного народу. Та не пощастило йому цю мрію здійснити. Узимку 1860¬1861 років стан здоров'я Тараса Григоровича різко погіршився. 10 березня (26 лютого за старим стилем) 1861 року він помер. Похований був спочатку на Смоленському цвинтарі в Петербурзі. За його заповітом, прах весною того ж року перевезений в Україну і похований в Каневі на високому березі Дніпра, неподалік від тих місць, де він народився і виріс. (Демонстрація фотографії пам'ятника Т. Г. Шевченка на Чернечій горі.) Народ свято шанує пам'ять свого великого поета. У багатьох місцях йому встановлено пам'ятники, відкрито музеї, щорічно в Україні відзначаються Шевченківські дні, літературна й образотворча спадщина поета глибоко вивчається вченими. Тарас Шевченко починав свою творчість із балад, використовуючи в них багатющий матеріал з усної народної творчості. Пригадайте, який жанр усної народної творчості називається баладою. Які особливості цього жанру? Учитель української літератури. Балада «Тополя» побудована за мотивами народної творчості та стародавніх уявлень народу. Тут наявні й народна символіка, і міфологічні метаморфози (перетворення дівчини на тополю), і народні ворожіння. У центрі балади - розповідь про глибокі переживання дівчини, розлученої з коханим, її звернення до ворожки, розмова з тополею і, нарешті, перетворення самої дівчини на тополю під впливом чудотворного зілля. У цій баладі відбиті первісні вірування людей у можливість переселення душі людини в рослину, відбито ідею невмирущості справжнього кохання, краси вірності. Прослуховування аудіозапису. Балада Т. Г. Шевченка « Тополя». Бесіда за змістом балади Т. Г. Шевченка «Тополя». Які картини вимальовуються у вашій уяві, коли ви читаєте твір? Поясніть роль пейзажу. Розкрийте народну символіку в баладі. Чому саме тополі відводиться роль символу - рослини? Пригадайте народний образ «водіння тополі на Зелені свята». Які причини приреченості чистої душею людини за цією баладою? Які народні повір'я використані в цій баладі? Яка основна думка балади? Якими художніми прийомами в баладі розкривається внутрішній світ героїні? Відшукайте діалоги у творі та поясніть їхню роль. (Виразне читання балади учнями.) Закріплення вивченого: Хто такий Т. Г. Шевченко? Що ви нового дізналися про життя і творчість поета? Яка основна думка балади «Тополя»? Домашнє завдання: вивчити біографію Т. Г. Шевченка, розповідати її, виразно читати баладу «Тополя», відповідати на запитання. Автор Т. Чухно

category: Українська література


title: Біблія - пам'ятка світової писемності. Урок-конференція, 9-й клас

description:
Обладнання: Біблія за перекладом І. Огієнка, П. Куліша й І. Нечуя-Левицького, І. Хоменка. Плакати з висловами про Біблію, ілюстрації, фото археологічних знахідок.Мотивація навчання школярів 1. Вступне слово вчителя. М

                  и сьогодні маємо чудову нагоду доторкнутись до найвеличнішої світової скарбниці духовності. Сьогодні ми вивчаємо Біблію. Ураховуючи об'ємність цієї теми, пропоную провести урок у вигляді літературної конференції. 2. Оголошення теми, мети та завдань уроку Виклад нового матеріалу Учень. Слово «біблія» походить від грецького «biblia», що означає «папірусні сувої» або «книги». Власне кажучи, Біблія - це збірка, бібліотека, що складається із 66 окремих книг, які писалися протягом приблизно 1600 років, з 1513 до н. е. по приблизно 98 рік н. е. Перші 39 книг - близько три чверті Біблії - складають Старий Заповіт, визнаються за «Святе Письмо» іудаїзмом і християнством. Ще його називають «Єврейським Письмом», тому що більшість книг були написані мовою цього народу. Ці книги можна поділити на три групи: історичні - від Буття до Естер (17      книг); поетичні - від Іова до Пісні Пісень      Соломона (5 книг); пророчі - від Ісаї до Малахії (17      книг). У Старому Заповіті йде мова про ранню історію Землі та людства, а також про історію давнього ізраїльського народу з часу його появи до V ст. до н. е. Решта 27 книг Нового Заповіту вважаються «Святим Письмом» тільки у християн, відомі як «Грецьке Письмо», тому що книги були написані грецькою мовою - міжнародною мовою того часу. В основному вони розташовані за тематикою: 5 історичних книг (Євангелія та Дії      святих апостолів); 21 послання; Об'явлення Івана Богослова. Християнське Грецьке Письмо зосереджене на вченні та діяльності Ісуса Христа та його учнів. Учитель. Пропоную вам за допомогою ілюстрацій пригадати сюжети біблійних оповідань. (Учні розповідають біблійні оповідання.) Хто ж записав Біблію? Чи існують докази достовірності біблійних записів? Про це ви дізнаєтесь із наступного виступу. Учень. Уважається, що приблизно 40 осіб різного походження писали Біблію. Серед них були царі, пастухи, рибалки, державні службовці, священики й один полководець. Але, незважаючи на це, у Біблії зберігається головна думка, усі книги узгоджуються між собою та доповнюють одна одну. А доказом достовірності біблійних записів є археологічні знахідки. Базальтовий камінь із Тель-Дана. На камені висічені слова «Дім Давида» та «Цар ізраїльський». Моавітський камінь містить опис сутички між Моавом та Ізраїлем із точки зору царя Меси (4 царств 3:4-27) та різні географічні назви, ім'я бога, написані давньоєврейськими буквами. Зберігається Моавітськнй камінь у музеї Лувр, що в Парижі. Літопис Набоніда - клинописна табличка, що розповідає про раптове взяття Вавілону Кіром (Данила, 5 розділ). Знаходяться у Британському музеї. У 1849 році в Куюджику, у городищі, яке виявилося частиною Ніневії, археологи розкопали стародавній палац. На стінах однієї з кімнат містився рельєф із зображенням взяття укріпленого міста, захват полонян, які проходили перед царем-завойовником. Над зображенням містився напис: «Синахериб, повелитель світу, цар Ассірії, сів на німеду троні та виконав огляд добутих трофеїв у Лахісі». Ім'я Синахериба в Біблії згадується 13 разів. Учитель. Усі перераховані археологічні знахідки є не біблійними. Вони підтверджують достовірність Біблії з історичної точки зору. Але існують докази, які безпосередньо стосуються біблійних записів. Послухайте про таку знахідку. Учень. «Найбільшою знахідкою сучасності» стали сувої книги Ісаї, знайдені біля Мертвого моря. На початку 1947 року хлопчик-бедуін пас отару і виявив неподалік Мертвого моря печеру. У ній він знайшов кілька глиняних глеків, більшість були пусті. Однак в одному глеці, який був міцно запечатаний, хлопчик знайшов шкіряний сувій, ретельно загорнений у полотняну тканину. Це була повна біблійна книга Ісаї. На добре збереженому, але потертому сувої виднілися сліди ремонту. Маленький пастух і уявити собі не міг, що древній сувій, який він тримав у руках, приверне увагу світової спільноти. Особливим було те, що до 1947 року найдавніші рукописи повного Єврейського Письма датувались приблизно II-І ст. до н.е. А цей сувій, як установили вчені, ІІІ ст. до н. е. І коли порівняли його з масоретським текстом, зробленим на тисячу років пізніше, виявилося, що вони повністю співпадають. Учитель. До нашого часу збереглося майже 5000 біблійних рукописів, що дійшли до нас із глибини віків. Деякі з них датуються ІІ ст. н. е. Як же це стало можливим? Про це, а також про те, хто такі масорети і що таке масоретські тексти, йтиметься в наступній оповіді. Учень. Більшість книг Біблії писалися на папірусі, зробленому з єгипетської рослини з такою ж назвою, та на пергаменті, зробленому зі шкіри тварин, і що, природно, не могли зберігатися вічно. Для обох матеріалів однаково небезпечні волога, пліснява, різні личинки. Для того щоби зберегти автентичність рукописів, з них почали робити копії. У древньому Ізраїлі переписування Святого Письма стало навіть професією, про що згадується у книгах Ездра 7:6, Псалом 44:2. Копії теж робили на матеріалі, не придатному для тривалого зберігання. Час від часу доводилося робити нові рукописні копії. Коли оригінали зникли, ці копії стали основою для подальших рукописів. Переписування копій продовжувалось протягом століть. Професіонали-переписчики були дуже віддані своїй справі. Вони благоговійно ставились до слів, що переписували. Прикладом того, наскільки охайними були переписчики, можуть послужити масорети. Масорети (походить від єврейського слова «традиція») по суті були переписчиками, які відповідали за збереження традиційного тексту Єврейського Письма, жили в період з VІІ по IХ ст. н. е. Копії рукописів, які вони зробили, називаються масоретськими текстами. Для того щоби дотриматись точності при переписуванні, вони використовували ряд прийомів перевірки точності. Щоби не пропустити жодної літери біблійного тексту, вони рахували не тільки слова, а й букви. Це була досить кропітка праця. Але завдяки такій старанності забезпечувався високий рівень точності. Учитель. Якщо помирає мова, якою написана книга, то фактично помирає і книга. Сьогодні мало хто може читати тими мовами, якими була написана Біблія. Біблія збереглася завдяки тому, що навчилась говорити «живими» мовами людства. А вчили її перекладачі, які стикалися з непереборюваними перешкодами. У ІІІ ст. до н. е. почали перекладати Єврейське Письмо грецькою мовою, міжнародною мовою того часу. Так з'явився перший повний грецький переклад, який називається Септуагінтою. У V ст. н. е. Ієронім переклав Біблію латинською мовою - так було створено Вульгату, що означає «популярний» або «загальновживаний». З наступної доповіді ви дізнаєтесь, який шлях пройшла Біблія, поки стало можливим читати її слов'янською мовою. Учень. Сьогодні нараховується більше 435 млн людей, які розмовляють однією зі слов'янських мов, можуть читати переклади Біблії рідною мовою. 360 млн із них користуються кирилицею, тоді як їхні предки, що жили дванадцять століть тому, не мали ні писемності, ні алфавіту. Людей, які допомогли знайти вихід із цього становища, звали Кирило та Мефодій. Вони були рідні брати. Кирило (827-869 рр.), чиє світське ім'я було Костянтин, і Мефодій (825-885 рр.) походили з міста Тесалоніки (Греція). У Тесалоніках на той час були поширені дві мови: грецька та деяка форма слов'янської. На околицях міста мешкало багаточисельне слов'янське населення, і їх тісне спілкування дозволило Кирилові та Мефодію до тонкощів вивчити мову південних слов'ян. А за словами одного біографа, мати Кирила та Мефодія була слов'янкою за походженням. Після смерті батька Кирило оселився в Константинополі, столиці Візантійської імперії. Там він учився в імперському університеті у великих учених того часу. Після навчання виконував обов'язки бібліотекаря у відомому на Сході соборі св. Софії, пізніше став професором філософії. Завдяки тому що Кирило мав великі академічні знання, його прозвали філософом. Мефодій тим часом пішов стопами батька: зробив політико-адміністративну кар'єру. Він досяг титулу архонта (воєводи) в одній із прикордонних областей Візантії, де жило багато слов'ян. Але потім пішов у монастир у Візантії. Пізніше (у 885 році) там оселився й Кирило. У 862 році Ростислав, князь Великоморавської держави (зараз схід Чехії, захід Словакії й Угорщини) звернувся до візантійського імператора Михайла ІІІ з проханням прислати в Моравію вчителів Святого Письма. Імператор вирішив послати Кирила та Мефодія: «Ви обидва уродженці Тесалонік, а всі мешканці міста Тесалоніки розмовляють чистою слов'янською мовою». За кілька місяців до подорожі, готуючись до місії, Кирило створив азбуку для слов'ян, яку названо на його честь кирилицею. Кажуть, що в Кирила був винятковий слух (фонетичний). Використовуючи грецькі та єврейські букви, він намагався підібрати букву до кожного звука слов'янської мови. Основу 27-и писемних слов'янських мов, у тому числі й української, складає кирилиця. Нею в удосконаленому вигляді ми користуємось і зараз. Крім цього вагомого внеску брати здійснили повний переклад Біблії. Як розповідають перекази, за допомогою азбуки Кирило переклав насамперед грецьку фразу Євангелія від Івана: «Спочатку було слово...» Після смерті Кирила Мефодій продовжив і завершив переклад Біблії слов'янською мовою. За словами папи Івана Павла ІІ, життя Мефодія «невтомного мандрівника, було сповнене втратами, стражданнями, ворожістю та гоніннями... Його навіть піддали жорстокому тюремному ув'язненню». Парадоксально, але все це він отримав від рук єпископів і князів, які добре ставились до Риму. До нашого часу збереглося лише кілька рукописних копій, які датуються приблизно тим часом, коли брати Кирило й Мефодій робили переклад Біблії. У праці «Наша слов'янська Біблія» зазначається, що «братам довелося створити багато нових слів і виразів, ...і вони здійснили це з разючою точністю, нечувано збагатили лексикою слов'янську мову». Учитель. У нашій культурі Біблія посідає особливе місце - з Остромирівського Євангелія починається давньоруська книжність. З Апостола (1574 р.) та Острозької Біблії (1581 р.) - українське книгодрукування. Але то була Біблія, написана старослов'янською та давньоруською мовами. Поставало питання про український переклад. Першим за цю важливу справу взявся видатний український письменник Пантелеймон Олександрович Куліш, допомагав йому Іван Пулюй. На жаль, смерть Куліша не дозволила закінчити переклад. Продовжив і завершив цю роботу І. Нечуй-Левицький. Перший переклад було видано в 1903 році. Наступний переклад Біблії здійснив священик, український письменник Іван Огієнко. Тексти цього перекладу вміщені до хрестоматії з української літератури для 9-го класу, якою ви користуєтесь. Третій переклад Біблії належить українському письменнику, науковцю, авіатору Івану Хоменку. Зараз готується до друку ще один переклад Біблії, зроблений Рафаілом Туконіком. Перекладач довгий час подорожував святими місцями, вивчав давньоєврейську та грецьку мови, навчався в Римі. Папою Іваном Павлом II цей переклад визнано найточнішим, найдоступнішим і найдосконалішим серед існуючих перекладів українською мовою. Аналізуючи вплив Біблії на людей, діячі просвіти дійшли висновку, що «будь-яка людина, віруюча чи невіруюча, не знайома з біблійними вченнями та повідомленнями, - культурно безграмотна». Що ж можна сказати про поширення й доступність Біблії сьогодні? Учень. Жодна книга - як релігійного, так і будь-якого іншого змісту - не може порівнятися з Біблією за кількістю примірників. У книзі рекордів Гіннеса ще з 1975 року ця книга посідає перше місце. Це, безперечно, бестселер. Біблія - це також книга, яку перекладено найбільшою кількістю мов світу. Повну Біблію чи її частини перекладено більш ніж двома тисячами мов і діалектів. Про це свідчать статистичні дослідження Об'єднаного Біблійного товариства. Більш ніж 90 % населення Землі можуть користуватися хоча б частиною Біблії. Таким чином ця книга змогла перетнути державні кордони та подолати расові й етнічні перешкоди. Учитель. Чому ж таку увагу приділяють цій книзі? Напевно, вона має надзвичайну цінність. Пропоную спробувати встановити літературну цінність Біблії за складовими: художня, естетична, пізнавальна, суспільна, ексіологічна, гедоністична цінність. (Учні аналізують Біблію на відповідність кожній складовій літературної цінності за характерними ознаками.) У всі часи люди з повагою ставились до Біблії. Немає жодного митця, який би не звернувся до її змісту. Відомі музиканти Бах, Моцарт писали духовну музику. Український композитор Бортнянський теж звертався до цього жанру. На початку уроку ви чули уривок із його літургії. Намагалися втілити на художніх полотнах біблійні сюжети живописці. Під час практичної роботи ви користувалися копіями гравюр відомого німецького художника Ю. Карольсфельда. Але найбільше уваги приділяли Біблії письменники: Данте, Шекспір, Байрон, Гейне, Пушкін... Видатний німецький письменник ХІХ ст. Генріх Гейне писав: «Моїм прозрінням я зобов'язаний винятково читанню однієї книги. Книги? Так, однієї старої книги, скромної, як природа, і, як природа, природної... (вона) так прямо і називається: Книга - Біблія». Не стали винятком і українські письменники. Це, звичайно, П. Куліш та І. Нечуй-Левицький, які перекладали Біблію. Найвизначнішим біблійним твором І. Франка є поема «Мойсей». (Учень читає уривок з поеми І. Франка «Мойсей».) Леся Українка на смерть Сергія Мержинського за одну ніч написала драму «Одержима», в якій розповідається про любов земної жінки до Ісуса. (Учениця читає уривок із драми Л. Українки «Одержима».) Т. Шевченко поклав Біблію в основу своєї творчості. І саме тому, що Кобзар у своїх поезіях повторював, нагадував біблійні істини, українські літературознавці визнали його основоположником української літератури. (Учень читає уривок з «Ісая, глава 35».) У деяких моментах Біблію важко зрозуміти, з нею можна сперечатись чи не погоджуватись, але не визнавати її не можна. Англійський філософ Френсіс Бекон писав: «Деякі книги достатньо спробувати на смак, інші можна проковтнути, але є небагато, які треба пережовувати та засвоювати». Біблія, без усяких сумнівів, належить до останніх. Апостол Павло писав: «Про це належало б говорити багато, але важко висловити, бо нездібні ви стали слухати. Тверда страва для досконалих, що мають чуття, звичкою привчені розрізняти добро та зло». Автор Г. Ітченко

category: Українська література


title: В. Сухомлинський, О. Олесь. Урок-дослідження.

description:
ХІД УРОКУ І. Організаційний момент ІІ. Перевірка домашнього завдання 1. Читання вірша «Дощик» Яким змальовано дощик? (Смішним, добрим, сильним.) Яким ти уявляєш цей дощик? 2. Читання оповідання «Дрібний

                  дощик» Як називають дощик? Яким вам видався дощик? Що вирішив зробити оповідач? Для кого старався? Чим схожі вірш та оповідання? У чому різниця? (У вірші - дощу радіють, в оповіданні - він набрид.) 3. Творча робота Прочитати власні акровірші про дощ. ІІІ. Оголошення теми та мети уроку Сьогодні на уроці ми будемо милуватися змальованими у віршах Олександра Олеся куточками нашої України та досліджувати причинно-наслідкові зв'язки в оповіданні В. Сухомлинського. ІV. Робота над темою уроку Хто зображений на портреті? Що ви знаєте про цю людину? 1. Повідомлення групи «бібліографів» Народився Василь Олександрович Сухомлинський у 1918 р. в с. Василівка на Кіровоградщині в незаможній сім'ї. Батько його, Олександр Омелянович, орав, працював столяром і теслею, майстрував інструменти та колеса. Мама, Оксана Юдівна, працювала в колгоспі. У Василя Олександровича було двоє братів - Іван і Сергій і сестра Меланія. Зимовими вечорами, коли мама сиділа над шитвом, вона розказувала дітям казки. Змалку батьки виховувати в дітей любов до книги. Василь Олександрович ріс допитливим і цікавим. Любив малювати, мав чудову пам'ять. Понад 35 років працював Василь Олександрович учителем і директором Павлишської школи. У педагогічному щоденнику він записував свої спостереження за поведінкою дітей. А потім складав повчальні оповідання та казки. Які твори В. Сухомлинського ви читали? Чому вчать ці твори? (Кожне оповідання Василя Олександровича вчить нас бути добрими, чуйними та милосердними, усім серцем любити рідну природу, дбати про неї.) 2. Бесіда за малюнком «Господарі лісу» Як турбуються про рідну природу ці діти? А яку користь природі принесли ви? Прочитаймо оповідання «Камінь», і ви скажете, чи схожий хлопчик з оповідання на цих дітей. 3. Читання оповідання То чи схожий хлопчик з оповідання на дітей, зображених на малюнку? Який учинок зробив хлопчик? Зачитайте, яким був хлопчик. До чого призвели пустощі? Зачитайте, як змінилась природа після цього негідного вчинку. Коли хлопчик прийшов на це місце? Зачитайте, що його здивувало. Як ви гадаєте, чи здогадався дідусь, що це саме він, своїми руками, причинив таке зло природі? Чого вчить нас це оповідання? (Перш ніж щось зробити, треба добре подумати.) 4. Завдання в зошиті №№ 5, 6 - самостійно 5. Повідомлення групи «пошуковців» Рідний край, мамина колиска, калинова мова... Кожна людина завжди з великою любов'ю та душевним трепетом згадує те місце, де вона народилась, де промайнуло її босоноге дитинство з дивосвітом - казкою в затишній батьківській оселі. Ось так і Олександр Олесь сумує за своїм дитинством. З попередніх класів ми знаємо, що поет змушений був тривалий час проживати за кордоном, в Україні його твори не видавались. Перебуваючи на чужині, він не раз подумки линув в Україну, до рідного Білопілля на Сумщині, де народився й виріс. Йому згадувались спів солов'я, розкішна природа, а ще - рідна матуся. Бо ж усі ми найбільше любимо своїх матусь. Матуся й дитинство нероздільні в нашій уяві, у нашому житті. 6. Читання статті, с. 58 (мовчки) Де проводив кожне літо О. Олесь? Яким був дід хлопчика? Зачитайте, що згадував про дитинство поет. 7. Читання вірша «Згадую: так я в дитинстві любив...» Про що з любов'ю згадує поет? В якому темпі треба читати вірш? 8. Читання вірша учнями Із чим порівнюється світ у вірші? (З казкою, зі сном.) Що любив у дитинстві поет? Що чув і бачив хлопчик? Яку картину уявляєте ви? 9. Тлумачення слова групою «науковців» Яку назву має наступний вірш? (Степ.) Степ - безліса територія, яка займає 40 % території України. Ось як описав чудовий краєвид Тарас Шевченко: Тихесенько вітер віє, Степи, лани мріють, Між ярами над ставами Верби зеленіють. Сади рясні похилились, Тополі поволі Стоять собі, мов сторожа, Розмовляють з полем. І все то те, вся країна, Повита красою, Зеленіє, вмивається Дрібною росою. 10. Інформаційна довідка за малюнком «Степ» У степовій зоні ростуть переважно трав'янисті рослини. Навесні у степу зацвітають фіалки, тюльпани, незабудки, півонії вузьколисті. Улітку трави вигорають і вітер жене перекотиполе. Усю красу природи степів у різні пори року у своєму вірші змальовує Олександр Олесь. 11. Читання вчителем 12. Словникова робота 13. Читання учнями Які пори року змальовує поет? Зачитайте опис степу весною. Із чим порівнюється степ? (З килимом.) Які слова-ознаки використовує поет до слова «килим»? (Зеленіє, пишнішає, пахне.) Які квіти розливають свої пахощі? Зачитайте опис степу влітку. Яку картину уявили? Із чим порівняний степ улітку? (З морем.) Які слова-ознаки дібрав поет до слова «море»? (Широке, буйне, сизе.) Який степ восени? Зачитайте. Із чим порівняний? (З пустелею.) Які слова-ознаки використовуються? (Неоглядна, руда, пожовкла.) А взимку? Із чим порівнюється? Хто на цій перині спить? Чому поет називає зиму бабою? (Усе вкрила, усім заволоділа.) Ось ви і ознайомилися зі степом. А скажіть, коли б вам найбільше хотілось побувати у степу і чому? ІV. Підсумок уроку Швидко сплинув наш урок. Чого ви навчились на уроці? Який слід після себе повинна залишити кожна людина? В які куточки України ви б хотіли поїхати? Що найдорожче для кожної людини? (Батьківська оселя, рідна земля, Батьківщина.) Театр одного актора: вірш «Розквітай, прекрасна Україно!» Розквітай, прекрасна Україно, Рідна земле, матінка моя. Хай лунає мова солов'їна, Пісня неповторная твоя. Хай смереки, ясени й тополі, Квіти, луки, трави і сади Шепчуть вірші, щедрі, добрі, вольні, Чисті, із джерельної води. Нам би вічно милуватись нею, А лихі дороги обминуть, - Дай напитись серцем і душею, І піти з тобою в мрійну путь. Розквітай, прекрасна Україно, Рідна земле, матінка моя.Надія Голуб V. Домашнє завдання Виразно читати, переказувати, відповідати на запитання, с. 57-60. Автор: С. Дробязко

category: Українська література


title: Вивчення містерії "Великий льох" Т. Г. Шевченка

description:
Такий тип уроку бажано реалізовувати в гуманітарному навчальному закладі в класі з поглибленим вивченням гуманітарних предметів, де учні вже вміють самостійно працювати із рекомендованою літературою, мають навички аналізувати, досліджувати художній твір на засаді практичного досвіду: результат пр

                  аці окремих галузей діяльності (зокрема: істориків літератури, теоретиків, критиків, дослідників, журналістів) вводиться у навчальний процес. З досвіду роботи маю право зазначити: учні з великим задоволенням працюють на уроці, тому що почувають себе активними учасниками тієї галузі, яку вони обрали, яка забезпечує індивідуальний розвиток особистості. Але реалізації такого уроку передує велика праця учителя: підбір відповідної літератури,      намагання, щоб учні її опрацювали; проведення загальних і галузевих      консультацій; допомогти кожній групі оволодіти      конкретними навичками досліджувати твір і обґрунтовувати (вмотивовувати)      свої думки; уміти знайти результат своєї праці,      поєднати її з іншими галузями, як наслідок отримати цілісний урок, на      якому розкривається дана тема, досягається відповідна мета. Тема: "Великий льох" Т. Г. Шевченка - одна з вершин творчого генія поета в зображенні трагічних епізодів історії України. Мета навчальна: через використання Т. Г. Шевченком образів-символів, реального й містичного дослідити минуле України; визначити критичну оцінку поета-патріота до зображених подій; Мета виховна: на основі розуміння істинної історії України виховати почуття любові і співпереживання за її трагічну долю; виховати почуття гордості за свою націю і державу; Соціальні та комунікативні компетенції: поглибити поняття про містерію як жанр твору. Обладнання: портрет Т.Г.Шевченка 1845 року; репродукції малюнків Т.Г.Шевченка 1845 року: "Богданова церква у Суботові", "Богданові руїни в Суботові"; портрет гетьмана Богдана Хмельницького; ілюстративний матеріал із зображенням кобзи, бандури, ліри. Тип уроку: урок-дослідження (проводиться у формі засідання наукового товариства гімназійного інституту шевченкознавства) із використанням сучасної технології інтерактивно-продуктивного навчання при пошуковому (аналіз художнього тексту з застосуванням знань літературознавства, історії України, народознавства) методі інноваційного навчання. Епіграф: Не можна, одначе заперечувати, що Шевченко не тільки поет національний, але й поет-націоналіст. Питання про долю української національності займає перше місце в його поезії. А. Луначарський. Хід уроку І етап уроку Вступне слово вчителя: Образ німої, сплюндрованої, закутої в кайдани України постійно тривожив душу поета-патріота і ставив перед ним болючі питання: як сталося, що його народ живе без держави? Які причини привели до втрати національного обличчя? Чому? ...Заснула Вкраїна, Бур'яном укрилась, цвіллю зацвіла, В калюжі, в болоті серце прогноїла І в дупло холодне гадюк напустила?.. Ланцюг таких запитань і привів Т. Шевченка до написання поеми "Великий льох". Далі вчитель пропонує зосередитись на дослідженні завдань, вирішення яких нас переконає, що "Великий льох" - це дійсно одна з вершин творчого генія Тараса Шевченка. Завдання уроку: - Причини і час написання Т. Шевченком твору "Великий льох" та його подальша доля. - Зміст заголовка, епіграфа. - Визначення жанру. Композиція твору. - Символічність образів. - Тема та ідея твору. - Актуальність і значення поезії. Уроку-дослідженню на дану тему сприятиме застосування сучасної технології продуктивного навчання. На уроці працюватимуть такі групи: - група історії літератури; - група теорії літератури; - група науковців-дослідників (їх три, відповідно до розділів поеми); - літературних критиків (2-3 учні); - журналістики (2-3 учні). Учні відповідно до своїх уподобань діляться на групи і обирають конкретні завдання. Учитель оголошує засідання наукового товариства відкритим. Учні працюють над конкретними завданнями (№1, №6 - група історії літератури, №2, №4 - група теорії літератури, №3, №5 - науковці-дослідники, критики оцінять роботу всіх груп, порівнявши із попередніми дослідженнями цього твору, журналісти слідкуватимуть за глибиною, логікою думок і підготують статтю до шкільної газети "Дзвоник"). II етап уроку Опрацювання нового матеріалу (дослідницька робота) 1. Першими до слова запрошуються представники секції історії літератури. Перед ними стоїть завдання: з'ясувати причини і час написання Т.Шевченком поеми "Великий льох" та розкрити його подальшу долю (№1). Учні пригадують біографію письменника: у 1845 році Т. Шевченко прибув із Петербурга в Україну, щоб працювати в Археографічній комісії при Київському університеті. Вивчав і зарисовував пам'ятки старовини, тому що не покидав думки і далі видавати "Живописную Украину". Продовжував цікавитися Богдановою темою. У Суботові, біля колишньої резиденції гетьмана, замальовує козацькі хрести, збудовану гетьманом церкву Іллі ("Богданова церква в Суботові") і розриті москалями підземелля - залишки колишніх гетьманських палат ("Богданові руїни"). Саме тут, на руїнах Суботова й Чигирина, почуття тривоги за долю зганьбленої України знайшли своє відображення в поезіях "Розрита могила", "Чигирин", "Великий льох". Тут, можна вважати, остаточно сформувалась його антимосковська концепція: думаючи про "сплюндровану", "обчухрану" російським братом Україну, дивлячись на Богданову церкву, як символ руїни нації, письменник робить висновок: все це є від возз'єднання з Росією. Учні повідомляють, що Т. Шевченко у квітні 1845 року був запрошений поміщиком Олександром Лук'яновичем у село Мар'їнське для малювання портретів його родини. Жив поет у цьому селі і восени 1845 року. Тут він написав поеми "Єретик" (10.Х), "Сліпий"" (16.Х). Так датує "Шевченківський словник" (т. І, с. 385), та, на жаль, про "Великий льох" у статті "Мар'їнське" не згадується. У "Кобзарі" (1960 р.) під першими трьома частинами твору стоїть : 1845 Миргород. Під поезією "Стоїть в селі Суботові" - 21 Октября 1845 Марьинское. Таке ж датування - у кінці поезій, поміщених у І томі 6-томного зібрання творів Т. Г. Шевченка (вид. Академії Наук УРСР, К., 1964). У "Літописі життя і творчості Т. Г. Шевченка" (В. Анісов, Є. Середа, К., вид. "Дніпро", 1964) поема "Великий льох", як і "Сліпий", зовсім випали із творчої спадщини поета. Перебування Т.Шевченка у с. Мар'їнському значиться 20 жовтня 1845 р., коли була написана поема "Єретик". 23 жовтня поет вже був у Миргороді, звідки писав лист до А. і П. Родзянків. Але і тут про дану поему немає ніякої згадки. Ю. Івакін у статті "Великий льох" ("Шевченківський словник", т. 1, 1976). пояснює, що основну частину "Великого льоху" написано в Миргороді (проте у статті "Миргород" теж не згадується про твір). Все ж таки, стверджує Ю. Івакін, "датою закінчення твору слід вважати 21.Х.1845, оскільки так датовано автограф вірша "Стоїть в селі Суботові", який за змістом є епілогом "Великого льоху". Павло Зайцев (монографія "Життя Тараса Шевченка", К., "Мистецтво", 1994) зазначає, що Т. Шевченко у 1845 р. повертається "на Миргородщину до Лукіяновича, магната, що жив розкішно, часто робив бучні прийняття-бенкети і був завзятим мисливим". Прожив поет у Мар'їнському до середини серпня. Захворів. Не зважаючи на хворобу, переїздив із Миргорода до Мар'їнського і назад. У цей час, зазначає автор монографії, переживав Т.Шевченко пору надзвичайного творчого піднесення, бо за якихось два тижні "створив тут такі великі речі, як поеми "Єретик", "Сліпий" і містерію "Великий льох". Нарешті! Вперше зустрічаємо послідовність написання творів миргородсько-мар'їнського періоду. П. Зайцев писав про це у 30-х роках, перебуваючи вже в еміграції, тому в українському шевченкознавстві така хронологія твору не була відомою. Критики рецензують дослідження істориків літератури і додають: непослідовність "біографії" твору налагоджує нас на те, що в період "оновленої червоної імперії" (за Є. Сверстюком) доля поеми Т. Шевченка була скривдженою, зміст її перекручувався й переінакшувався на новий лад, або ігнорувався зовсім. Так, у "Кобзарі", виданому 1980 року ("Дніпро), текст поеми відсутній. Прикро, що у такому чудовому виданні "Кобзаря", ілюстрованому народним художником УРСР Василем Касіяном, теж не знайшлося місця для поеми. Критики звертаються до характеристики твору, поданого у 8-томній "Історії Української літератури" вченим-шевченкознавцем Є. П. Кирилюком: "Шевченко бачив першу причину зла в присязі Богдана Хмельницького на підданство цареві в січні 1654р. в Переяславі. Поет не міг свого часу дати об'єктивну й всебічну оцінку цього історичного акту". Повністю з таким висновком не можна погодитись, оскільки найбільше зло припадає на дальший історичний період: царювання Петра І, Катерини II, зраду козацької старшини, які договір 1654 року про возз'єднання України з Росією після смерті Богдана Хмельницького перекрутили на свою користь. Літературознавець Андрій Скоць підкреслює: "Найбільше клопоту радянському літературознавству завдав Шевченко саме цією поемою-містерією. Ніяк не вкладалася вона в прокрустове ложе марксистсько-ленінської ідеології та методології". ("Дивослово", № 3-4, 1992). Отже, багатьох не влаштовував цей твір своєю викривальною силою, боялися його друкувати і сказати велику Шевченківську правду. 2. Група теорії літератури доводить, що заголовок твору - алегоричний. Слово "льох" у тлумачному словнику пояснюється як спеціально обладнана яма для зберігання продуктів харчування; а також приміщення для переховування або ув'язнення кого-небудь. За своїм значенням відповідно до змісту твору найточніше підходить друга частина тлумачення цього слова. За алегоричним змістом у творі великий льох - це великий скарб: незалежна Українська держава, яка за часів Богдана Хмельницького була визнана Європою як суб'єкт міжнародного права, що відзначає і Микола Аркас. Цей "скарб" - звільнена Україна (як далі трактується епіграфом), покладений сусідам нашим, московському уряду на зухвальство і знущання. Зрадивши своїй державі, втративши самостійність, ми стали предметом загального осуду й глузування: - Так сміються ж з України - Стороннії люди! Далі визначаються жанр: "містерія". "Словник літературознавчих термінів" (В. Лесин, О. Пулинець, К., "Радянська школа", 1971) пояснює, що це слово грецького походження, означає таїнство, таємничий релігійний обряд на честь якогось божества в стародавні часи - масова драматична вистава на сюжети релігійних легенд, які здійснювалися у святковий день на майдані. "Шевченківський словник" (т. І) дає таке тлумачення: 1. Жанр західноєвропейської середньовічної релігійної драми, її елементи відбилися в українській драмі XVII-XVIII ст. 2. Різновид романтичної алегорично-символічної поеми, для якої характерні поєднання фантастичного з реальним, таємничість, символіка, філософічність і тяжіння до драматизації (діалогічність).  Ці риси властиві поемі Шевченка "Великий льох". Це тлумачення дає можливість дізнатися більше як про поняття самого слова (грецьк. mystereion - таїнство, таємничий релігійний обряд на честь якогось божества), так і про історію цього літературного жанру. Виникнувши у ХІІІ ст., вона поширилась у ХІV-ХV ст. в Італії, Англії, Німеччині, Нідерландах, Франції у вигляді масових видовищ. Містерія інсценізувала народження, смерть і воскресіння Хреста - три події християнства стали її композиційними центрами. Тому Тарас Шевченко свій твір також подав у трьох частинах, наповнивши їх українськими фольклорними образами-символами, алегоріями, що дало йому можливість художньо втілити відповідні політичні мотиви. Спостерігаємо цікаву деталь, як жанр твору впливає на його композицію і символічність образів. Містерія інсценізувала народження Христа - у творі це заснована Богданом Хмельницьким Українська держава; смерть Христа - у творі знищення Української держави Петром І та Катериною II; воскресіння Хреста - у творі відродження Української держави. Теоретики звертають увагу на "Автопортрет" Т. Г. Шевченка 1845 року, коли був написаний "Великий льох". Учні підкреслюють позицію Тараса Шевченка як поета-патріота, націоналіста, що яскраво виражається на "Автопортреті" і в цьому творі. 3. Перша група науковців-дослідників розкриває зміст розділу "Три душі". Як сніг, три пташечки летіли Через Суботове і сіли На похиленному хресті На старій церкві... Спостерігаємо на рисунку "Богданова церква в Суботові" похилений хрест на Іллінській церкві, де похований колишній гетьман України. Навколо неї - кладовище: могили, немає жодної живої душі - пустка. Вікна в церкві замуровані, двері міцно зачинені - ніхто не добереться через могутні стіни-мури до святого духу Української держави, що за часів Богдана Хмельницького отримала статус вольності й незалежності. Три пташки - три душі - чекають, коли розкопають льох, тоді вони потраплять у рай. (Учні перечислюють гріхи, за які покарано трьох дівчат-пташок). Перша перейшла дорогу з повними відрами гетьману, коли той їхав Москві присягати. За народними прикметами це означало, що вона благословила його на вдачу. Присяга відбулася. Та якби знав і сам Богдан, як через деякий час розтопчуть Україну, перетворять на рабиню, знищать завойовану ним свободу, про яку мовилося в угоді, то краще б не відбувалась ця Велика Рада. Присяга отруїла всіх підступністю, нещирістю, зрадою, тому й вода у відрах перетворилася на отруту, від якої помер весь рід . Смерть цілого роду - символ смерті всієї України, всієї нації - те, що й домагалися кати-правителі царської Росії: знищити з коренем український народ, його мову, традиції. Друга дівчина карається, що услужила цареві: напоїла водою його коня. Йдеться про Петра І, який вертався в Москву після Полтавської битви, "коли був спалений Батурин" - резиденція українських гетьманів (на той час гетьмана Мазепи). Знищили Чечеля, який підтримував політику Мазепи, вирізали людей у Батурині. Все це діялось за "мудрою" вказівкою Петра І. За народними звичаями не дозволялося напувати водою коня клятого ворога, який здійснив скільки злочинів. Вода - це символ життя. Отже, відбулося ніби благословення російського царя на життя, на здоров'я, а значить і на дальше поневолення українського народу. Третя малою в матері на руках плакала, а коли мати показала на Дніпро й золоту галеру, з якої цариця Катерина милувалася жахливою пожежею монастиря Межигірського Спаса, що горів з її доброї руки, дівчинка посміхнулася - "та й духу не стало! Й мати вмерла, в одній ямі обох поховали!" Дитина була покарана за свою посмішку: хоч і не знала ж, бідна, що в тій галері сиділа "голодна вовчиця" - "лютий ворог України". Таким чином, жорстокого ворога поблагословила посмішкою. Дослідники звертають увагу на символічний колір цих пташок-душ: білі, як сніг. З давніх-давен білий колір у наших предків вважався символом чистоти і невинності. Отже, ці дівчата - чисті й невинні у своїх вчинках, ненавмисно вони вдалися до гріхів, за що стали жертвами жорстокості російсько-царського режиму, і через те не можуть потрапити до раю. Можливо, Бог жорстокий і злий, що так тяжко карає? Учні роблять висновок, що такою жорстокою була дійсність від часів Петра І і Катерини II до царювання Миколи II. Дослідники (І група) разом із критиками роблять висновок: через символічні долі "душ" Т. Шевченко зображує становище українського народу, гнівно обурюється, як російський царизм скористався із возз'єднання України з Росією, з перемоги над шведами, з рабського плазування козацької старшини для дальшого посилення гніту і проведення антиукраїнської політики. "Три ворони". Критики доводять, що три ворони - це алегоричні образи українських, польських і російських реакційних сил, які вже свідомо вчинили великі злочини. Ця думка знову не співпадає із характеристикою Є. Кирилюка ("Історія української літератури" у 8 томах, т. 3): "Поет перебуває на революційних, інтернаціональних позиціях - три ворони це алегоричний образ російського, українського і польського народів", - з чим аж ніяк не можна погодитись. II група науковців-дослідників: розділ починається пташиним звуконаслідуванням: "Крав! Крав! Крав! Крав Богдан крам", тобто волю, яку повіз у Київ (мається на увазі: Переяслав, що розташований недалеко від Києва) та продав злодіям, тобто Московщині. У народі є така прикмета: коли крякає ворон, то біду посилає. Народне прислів'я теж доводить цю прикмету: "Кому ворон над головою кряче, той має щастя собаче". Чорний ворон завжди був символом нещастя, горя, трагедії. Невипадково третя (російська, звертаємо увагу, що саме російська) ворона провіщає: Через мост идет черт, А коза по воде: Быть беде! Быть беде! Далі ворони ведуть розмову про ці біди: три укази Микола І видав, щоб побудувати залізницю між Москвою і Петербургом, де від важкої праці, холоду, голоду й хвороб полягло шість тисяч душ (російська ворона). Тоді як вельможі бенкетують у Парижі, веселяться в честь придушення польського повстання, а повстанців у "Сибір загнали" (польська ворона). Українська розповідає про "благородні діяння" московської ворони: пожежа Батурина, страта Полуботка, нові укази про зруйнування України, покарання Петром І однодумців Мазепи, загибель українського козацтва у війні зі Швецією на території Фінляндії, загарбницька політика російського уряду, "що нічого уже в хаті взяти". Проте українська ворона перевершила своїм вихвалянням тих двох: їх ще й не було на світі, як вона вже "шинкувала та кров проливала" зі своїх братів - йдеться про важливу історичну минувшину, яку не хотіли визнавати "славні історики": на цій території найдревніша все-таки українська народність. Українські державні мужі (князі) в ім'я своєї слави проливали кров своїх же українців-братів. Але зрадництво і продажність нації принесло найбільше лиха нашій державі. Критики розповідають про фальшиві доводи російського історика Карамзина і його "Историю государства Российского", в якій він намагався довести, що Росія - одна а найдавніших і найперших держав на території колишньої Русі, тому всі повинні схилятися перед її вищістю. Науковці-дослідники: українська ворона повідомляє, що цієї ночі повинні народитися близнята: Один буде, як той Гонта, Катів катувати! Другий буде, що вже наш! Катам помагати... Хоч інші сестриці погрожують покарати Ґонту, щоб не розпустив "правду й волю по всій Україні", та все ж таки українська посестра радить інше: Поки сліпі люде, Треба його поховати, А то лихо буде! Сліпі люди - символічний образ одурених українців, які постійно зустрічаються у творчості поета. Темні реакційні сили намагаються розправитися із вільнолюбивими, які щойно повинні з'явитися в образі Ґонти. Учні-дослідники порівнюють злодіяння Петра І і Катерини II, загарбницьку політику російського уряду та продажність українських "патріотів", зображених Тарасом Шевченком у сатиричній поемі-комедії "Сон", у посланні "І мертвим, і живим, і ненарожденним..." Україна у творах поета виступає в образі великої руїни, "розритої могили", "Богданових руїн". Отже, дослідники разом із критиками переконують: "Великий льох" - це продовження великої тривоги поета-патріота за зганьблену долю України, яка знайде своє відображення і в наступних його поезіях. "Три лірники". III група науковців-дослідників аналізує розділ "Три лірники": якщо у попередніх частинах минувшина України зображена у символах, міфічних сюжетах, алегоріях, то лірники подані у нинішніх для поета стосунках України із російськими поневолювачами. Лірники - сліпі старці, що в супроводі ліри виконують переважно "набожні" пісні, здебільшого книжного походження. Нема кому продовжувати славу Богданову: одні загинули, інші, зневірившись у братстві північного сусіда, відокремились (кошовий Сірко і полковник Богун), треті продались Московщині, зрадили Україну. Прийшли тільки лірники - старі, немічні, із фізичними вадами: сліпі, криві й горбаті - ось на що перетворила Московщина український народ. Не дивлячись на свою старість і втому, лірники йшли до льоху виконати свій обов'язок: заспівати про Богдана. Та не зчулись, як заснули, не бачать, розкопують Богданів маєток: скарб шукають. Знайшли тільки кістки в кайданах, черепок і гниле корито - символи смерті, рабства, голоду й бідності. Учні-дослідники звертають увагу на відповідність опису до зображуваного на рисунку "Богданові руїни в Суботові". А скарбів знайти не можуть. Від цього справник, який керував розкопками, скаженіє і лють свою зганяє на простих людей, в тім числі на лірників: "Вы што делаете, плуты?!" "Та ми, бачте, пане, Співаємо про Богдана..." "Я вам дам Богдана! Мошенники, дармоеды! И песню сложили Про такого ж мошенника..," Справник вдається до більшого деспотизму: наказує завалити лірників і випарить у московській бані-прохолоді. Автор показує, як московська влада розправлялася з українською духовністю, щоб і пісень не було чути, щоб перетворити український народ на німих рабів-виконавців, які, ставши рабами, повинні проявляти байдужість до поневолення рідного краю. Але ...малий льох в Суботові Москва розкопала! Великого ж того льоху Ще й не дошукалась. Йдеться про Богданову церкву, яка стояла на черзі наступних розкопок. Там - могила Богданова, там - дух України, захований за міцною будівлею, тому недоступний сатрапам-загарбникам. Цей дух свободи й незалежності за українською ментальністю - незборимий, святий, великий, бо захований там, де знаходиться душа Богдана: у великому льосі, у Богдановій церкві. Дослідники із критиками роблять висновок, що в попередніх трьох частинах, використовуючи образи-символи та відповідні алегорії, автор змалював трагічний образ України від часів договірного акту про возз'єднання України з Росією до часів Миколи І. Епілог - найбільш вагома частина "Великого льоху", в якому розкривається ідея твору. Тому варто характеризувати його вчителеві. Богданова церква символічно означає домовину України - поховання Української Держави. Автор болісно оцінює діяння Богдана, із-за яких тепер очухрали Україну, попрікає його за те, що "занапастив єси вбогу сироту Украйну", "все оддав приятелям". Тарас Шевченко жалкує за часами гетьманства Богдана Хмельницького, за створеною ним вільністю, яку насправді не Богдан занапастив, а його наступники дозволили Московщині панувати на українських землях. Адже умови єднання були складені досить грамотно (забезпечувалась автономія, незалежність України - див. посібники з історії І. Крип'якевича, М. Аркаса, М. Грушевського). Та договір був зразу ж порушений з боку московської сторони: відмовилися присягати, щоб вільність і порядки України були недоторканими. Не знав Богдан, що через три роки (1657) після прийняття угоди помре, а документи угоди (Березневі статті) будуть сфальсифіковані російською стороною і права України будуть знищені його наступниками, зокрема і сином Юрієм. Автор вірить у державне воскресіння, що "церков-домовина розвалиться", духові волі стане там тісно, бо що ж то за воля - замурована стінами, міцно зачинена дверми? Вчитель читає напам'ять епілог, наголошуючи, що ...встане Україна. І розвіє тьму неволі, Світ правди засвітить. І помоляться на волі Невольничі діти!.. Так в історичному й філософському плані Тарас Шевченко розглядає проблеми політичної свідомості, її втрати, що спричинило втрату державності. Епілог, як і більшість поезії Тараса Шевченка, звучить оптимістично. Група теоретиків літератури визначає тему та ідею твору: за допомогою символічних та алегоричних образів, автор показав трагічну минувшину України від часів союзу із загарбницькою Москвою, від гнітючої політики Петра І та Катерини II, коли викорінювалися залишки української свідомості, до безвольної німої й сліпої України часів Миколи І. Ідея полягає у безсмерті українського духу, у відродженні Української державності, української нації, духовності. Але воно можливе тільки при патріотичному сумлінні українців, які повинні пробудитися від колоніально-націоналістичного сну й тотального поневолення. Останнє завдання розкриває група істориків літератури: актуальність і значення твору випливає із пророцтва поета-патріота, його вболівання за долю України, велику ненависть до злочинів, заподіяних зрадниками і братами-загарбниками. Звертаємось до епіграфа уроку і робимо висновок, що Тарас Шевченко - істинний захисник прав українського народу, його держави, нації, справжній поет-патріот, поет-націоналіст. III етап уроку Учні підводять підсумок: що вони досягли (дослідили) на уроці, чи задоволені своєю працею, що нового відкрили для себе, перегортаючи ще одну сторінку поетичного таланту Т. Г. Шевченка - поему-містерію "Великий льох", яка є (що було переконливо доведено під час дослідницької роботи) однією з вершин творчого генія великого Кобзаря України. Учитель оцінює роботу учнів, вмотивовуючи їхні відповіді, вміння працювати й осмислювати потрібні факти із рекомендованої літератури. Дає поради на подальші етапи роботи. IV етап уроку Завдання додому: дати характеристику образу України за поемою-містерією Т. Г. Шевченка "Великий льох". Вивчити напам'ять епілог - поезію "Стоїть в селі Суботові". Автор Н. Шпильова

category: Українська література


title: Духовні орієнтири сучасної української поезії. Урок позакласного читання. 10-й клас

description:
Завдання уроку: філософські: доторкнутися до      багатовимірного світу сучасної української поезії; осмислити вимоги наших      сучасників до „справжнього поета"; теоретико-літературні: увести в      словниковий запас школярів поняття „екзистен

                  ціоналізм", „езотеричне      письмо", „модернізм"; розвивати навики аналізу поетичних творів; читацькі: підготуватися до сприйняття      модерністської поезії; заінтригувати особистостями письменників через їх      поезію. Тип уроку: художній аналіз поезій. Найсумніша радість - бути поетом. Усе інше не йде в рахунок. Навіть смерть.Федеріко Гарсіа Лорка Словник (дошка) Екзистенціоналізм - літературна течія ХХ ст., представники якої намагаються виявити причини трагічної невлаштованості людського буття, страждання, самотності. Важлива категорія екзистенціалізму - пошук свободи. Верлібр - вільний вірш, що відзначається епічним характером поетичної мови, прагнення виповісти про глобальні протиріччя доби. Езотеричне письмо - письмо, що містить глибинний, або таємний, прихований сенс, поєднання несумісних понять; йому притаманні складні асоціативні образи. Модернізм - зміщення у відчуттях, розбивання форм. У художніх творах - головне - його внутрішня структура, мистецька активність. План уроку (дошка) І. Сучасна лірика України. Нова поетична генерація. 1) Естетика екзистенціалізму у в поезії В. Герасим'юка - майстра верлібру. 2) Простір у віршах Андрія Охрімовича та Павла Вольвача. 3) Суперечливість світу речей та людських взаємин у циклі „Блакитний вік" Михайла Воробйова. 4) Езотеричне письмо лірики Івана Малковича. ІІ. Підсумок. Самобутній шлях розвитку української новітньої модерної поезії. Проблемне запитання (дошка) „Чи потрібен сучасній українській поезії мислячий читач?" Хід уроку Учитель. У постколоніальному просторі України формується в 90-х роках нова поетична генерація, названа „паралельна культура", „нова хвиля". Ці поети формуються в умовах національної депресії. В основу естетики лягли розчарування національною ідеєю, суспільством, самою людиною; поети-модерністи оголосили абсолютну творчу свободу митця, його незалежність від будь-якої ідеології; пріоритетного значення набувають суто естетичні критерії та моральні цінності. Поезія Андруховича, Процюка, Герасим'юка, Охрімовича повертається до власної мистецької сутності, поети творчо переосмислюють джерела фольклору, Біблії, а творчість відзначається розмаїттям художніх пошуків, ускладненням поетичного словника. Читання першого пункту плану. Запис у зошит визначення „екзистенціалізм". Повідомлення учня. Одним із яскравих представників модерної стильової течії є Василь Герасим'юк. Народився в 1956 р. у м. Караганді в сім'ї репресованих. Родина походила з карпатських виселенців. Закінчив філфак Київського університету. Кожна його книга - літературна поезія. Я назву найвідоміші: „Потоки", „Космацький узір", „Серпень за старим стилем". Естетичною домінантою поетики Герасим'юка є історична асоціативність мислення. Його герой - громадянин, національно свідома особистість, якій болить нищення духовності українців. Виразне читання поезії „Сад". День Суду не буде страшним. а буде зимовим і тихим. Над садом стоятиме дим із хати журби, а під ним літатимуть ангел* зі снігом... *1-й образ ангела Завдання. Визначити основну думку вірша. Людина повинна проживати кожен день так, щоб бути готовою відповісти за нього на страшному суді, якого не варто боятися. Це поетове розуміння суду. Виразне читання поезії В. Герасим'юка „Чоловічий танець". Сину людський, ти стаєш у чоловіче коло Ти готовий до цього древнього танцю. Тільки тепер. З хрестом за плечима. З двома розбійниками. Тільки раз. Питання для художнього аналізу: а) який сюжет акцентується у поезії? (Біблійний, страждання І. Христа як свідомий вибір спасіння ближніх.); б) що трансформує у вірші автор? (Міфологічний образ кола, що виступає вічністю людського страждання, його циклічну повторюваність). Виразне читання поезії „Я виживу тут...". Акцентування уваги учнів на понятті „вільний вірш". Я вижив тут, і я тобі віддам Ці гори, ці черешні між лісами. Вони тремтять, вони цвітуть над нами, й це, може, називається життям у царстві Божім. Запитання для бесіди: а) про яку ж істину йдеться? (Божу, яка живе в душі й освітлює людину.); б) символом чого виступає черешня? (Святості.) Читання другого пункту плану. Учитель. Не можна в цьому зв'язку обминути й цікавої постаті Андрія Охрімовича. Виразне читання вірша „На Новий рік". На Новий рік до нових сподівань що ж там таке? Зачуханий дивак та кілька книг. „Чого тобі ще треба?" Зітха паук з облізлого кута, хазяйновито обліпивши муху. Та я мовчу, бо скільки не звертай вглиб себе погляд, все ж не стане духу, а може й сили звільна обтрусить сіренький пил у цьому царстві вати. Кортіть мені. Ех! Як кортить Бодай колись цей вузол розрубати. Завдання. Визначити тему поезії. Тема змалювання людини як мислячої істоти. Читання вірша Павла Вольвача „Колись вона..." Колись вона в мені давно Жила, як інше. Була зима, було вино. Писались вірші. Так різно нам велось обом І йдеться далі. „І що ж воно було - любов, Чи знаки долі?" Учитель. Пошуки свіжої поетичної манери притаманні і Михайлу Воробйову з Черкащини. Його поезія - це сміливі асоціації, накладені на реалістичну основу. Читання третього пункту плану. Виразне читання вірша з циклу „Блакитний вік" М. Воробйова Будяків синій холод з медами з кленів дим сповиває дорогу сонця блиск на грушках восковіє жовтий ангел* в просіці *2-й образ ангела стоїть із відерцями дівча переходить дорогу і чорніють поля у зелених стрічках... Читання четвертого пункту плану. Запис в зошит визначення „Езотеричне письмо". Повідомлення учня. Іван Малкович народився 10 травня 1961 р. в гуцульському селі Березові Нижньому. З діда-прадіда гуцул, поет органічно засвоїв перлини фольклору, загадковий світ язичницьких вірувань, що в майбутньому визначило самобутність творчого пошуку письменника. Став засновником дитячого видавництва „А-БА-БА-ГА-ЛА-МА-ГА". Відгуки критиків на його поезію неоднозначні: одні вбачають справжній талант, інших дратує незвичне метафоричне мислення поета, його схильність до екзотичної манери письма. Своє творче кредо поет вислови у вірші „Із янголом на плечі". Виразне читання поезії „Із янголом на плечі" Краєм світу, уночі при Господній при свічі хтось бреде собі самотньо із янголом* на плечі. *3-й образ ангела А він йде і йде хоча вже й не дихає свіча, лиш вуста дрижать горячі: янголе, не впадь з плеча. Запитання для кращого усвідомлення вірша: а) хто такий янгол за християнською міфологією, що означає його зберегти? (Янгол оберігає людину від сил зла, він з доброю енергетикою творить людині благовість. Зберегти янгола-охоронця - означає зміцнити свою віру, духовність.) Виразне читання вірша „Я загубив свій ключ". Я всі ці довгі дні ключа свого шукаю, - я загубив свій ключ? Я мав його чи ні? Який він? І чому так пахне він мені, - як голочку сосни у пальцях розтираю... Учитель. Поет художньо трансформує фольклорний мотив „загублених ключів щастя", що активно розроблявся поетами-романтиками. У підтексті вірша йдеться про не усвідомлення ліричним героєм святого творчого покликання і сенсу буття. Знайти ключ - відновити втрачені корені із землею гуцулів, спогади про яку асоціюються з пахощами сосни. Виразне читання вірша „Нав'язливий сон" І так нам сумно буде стоятись під яворами і дивитися всьому услід, ніби ми - невеличкі, незграбні і трагічні сонця - по кілька променів маємо в собі і не знаємо, що робити з ними. Завдання для художнього аналізу поезії: а) визначити тему вірша (змалювання спілкування ліричного героя з навколишнім світом); б) про що свідчить відкритий публіцистичний фінал „і не знаємо, що робити з ними?" (Вірш має притчовий зміст, а фінал змушує замислитись людину над своїм призначенням. Віднайти в собі промені і запалити ними світ, зігрівши добром ближнього свого.) Підсумок уроку (визначають учні) І. Наскрізною ідеєю віршів модерної поезії є утвердження вір в духовні сили українця, який має пройти болісний шлях прозріння. ІІ. Модерністичні пошуки дали змогу поетам глибше розкрити трагізм людського існування, коли нищиться національна свідомість. ІІІ. Модерна поезія - складна, над якою треба мислити. (Відповідь на проблемне запитання на початку уроку: „Чи потрібен мислячий читач?".) IV. Лірика, що викликає асоціації. V. Багато метафоричних образів, варто розуміти підтекст; метафори то наївні, то незбагненні й загадкові. Учитель. Отже, бачимо, що поезія кінця ХХ століття - початку ХХІ - епохи естетичної свободи. І вам, молодим, оцінювати сучасні вірші. Література 1. Базилевський Б. Украдене небо. - К.: Укр. письменник, 1999. 2. Воробйов М. Човен. - К.: Укр. письменник, 1999. 3. Герасим'юк В. Діти трепети: Поезії. - К.: Молодь, 1991. 4. Охрімович А. Замкнутий простір. - Коломия: Світ, 1993. 5. Позадесятники: поетична антологія. - Львів: Престиж-Інформ, 1999. Автор: Л. Каштан

category: Українська література