title: Стаття «Прийоми і методи формування вмінь і навичок учнів при вивченні біології в шостому класі»

description:
У сучасній програмі з біології, згідно нового Державного стандарту, багато уваги приділяється формуванню вмінь і навичок та їх застосуванню у подальшому навчанні при вивченні кожного учбового курсу.
У навчальних посібниках із педагогіки, дидактики та психології немає єдиного визначення «з

                  нання», «уміння», «навички», але у всіх визначеннях потрібно виділити спільне, яке складає їх зміст.
Знання відносяться до категорії найбільш загальних понять і покладені в основу формування умінь і навичок. Наукові знання у навчальному предметі виступають у вигляді системи взаємопов’язаних фактів, уявлень, понять, законів, правил, які відображають певні закономірності, а також теоретичні узагальнення, докази, судження, які включають наукові терміни.
Уміння розглядаються як знання в дії. Вони завжди формуються на основі знань. Кожне уміння, пов’язане із здатністю використовувати набуті знання для успішного вирішення певних теоретичних або практичних завдань.
Навички – це теж дії, розумові чи фізичні, але автоматизовані, які вироблені на основі частого їх практичного застосування. Знання й уміння знаходяться у складній залежності. «Знання удосконалюються і закріплюються, коли учень вміє застосовувати їх на практиці, у свою чергу, уміння тим досконаліші, чим на більш ґрунтовні і глибокі знання спирається учень», – пише професор В.А.Крутецький.
Уміння, які передбачено програмою з ботаніки, різноманітні. Але їх доречно об’єднати в декілька груп і виділити для них характерні знання і елементи дій, якими повинні оволодіти учні в процесі багаторазових вправ. Відмітимо найбільш важливі групи вмінь і основні дії, необхідні при їх формуванні.
1. Приготування рослинних мікропрепаратів і розглядання їх під мікроскопом.
Уміння вивчати будову клітин і характерних тканин пов’язано з навчанням учнів правильним прийомам виготовлення мікропрепаратів та роботі із збільшувальними приладами – ручною і штативною лупами, мікроскопом. Ці види робіт мають виключно важливе значення у свідомому засвоєнні учнями клітинної будови рослин. Із будовою збільшувальних приладів та правилами виготовлення мікропрепаратів учні знайомляться на перших уроках із теми «Клітина» (цей матеріал викладено в &6,7 підручника авторів Л.І.Остапченко, П.Г.Балан та інші, видавництво «Генеза»,2014). Перед початком лабораторної роботи, яка передбачає розгляд під мікроскопом шкірочки цибулі, необхідно ще раз нагадати учням про необхідність дотримання послідовності дій при підготовці до роботи мікроскопа і виготовленні мікропрепарату, показати, як правильно виконується та чи інша операція. Пропонується учням розглянути малюнок 30 на сторінці 31, &7.
При розгляді мікропрепарату (саморобного і готового) спочатку потрібно звернути увагу на форму, розміри і взаємне розташування клітин відносно одна одної, а вже після цього розглядати внутрішню будову клітин, взаємне розташування органел: цитоплазму, прилеглу до внутрішнього боку оболонки клітини, а в ній ядро і пластиди, вакуолі з клітинним соком.
У ході проведення лабораторних робіт, передбачених новою програмою з біології, уміння працювати із збільшувальними приладами і розглядання під мікроскопом мікропрепаратів повинно отримати подальший розвиток. Так, необхідно навчити школярів виділяти особливості будови клітин, покривної тканини, всисної зони кореня з кореневими волосками (тема «Корінь»), шкірочки листка з продихами і м’якоті листка з хлоропластами (тема «Будова та функції листка»), загальні риси будови провідної тканини кореня, листка, стебла, а також бактерій, одноклітинних і багатоклітинних водоростей, цвілевих грибів, листка моху-сфагнуму (тема «Різноманітність рослин») та інші.
Уміння виготовляти мікропрепарат і вивчення його під мікроскопом необхідно закріплювати на лабораторних роботах. Учитель повинен запропонувати учням розповісти про те, що вони побачили і замалювати побачене (схематично), зробити правильні підписи до частин малюнка.
2. Визначення органів рослин, їх частин.
Зміст майже всіх тем курсу біології шостого класу вимагає від учнів практичного вивчення реальних рослинних об’єктів, а також уміння визначати їх частини, тобто проводити аналіз.
Правильному проведенню аналізу сприяє виконання таких завдань, у яких були б передбачені потрібні дії, дотримано певної послідовності при вивченні ботанічних об’єктів, як вони розміщені і взаємопов’язані у цілісному органі або організмі. Але правильно проведений реальний і розумовий аналіз ще не забезпечує пізнання об’єкта. Необхідно добре осмислити роль кожної частини, розкрити взаємовідношення між частинами і взаємозв’язок кожної частини з цілісним організмом, тобто здійснити реальний і розумовий синтез.
Уміння розпізнавати органи квіткової рослини формується у школярів протягом всього курсу ботаніки. В основі цього уміння повинні лежати знання учнів про те, що квіткова рослина (дерева, кущі, трави) мають корені, листки, стебла, квіти і плоди з насінням, що корінь з’єднаний із стеблом, а листки і квіти завжди розміщені на стеблі; листки і стебло формуються взаємозалежно як цілісна структура, яка утворює пагін (сукупність стебла, листків і бруньок), що верхівка пагона завжди закінчується брунькою, а верхівка кореня – кореневим чохликом. Також необхідно знати про особливості будови кореня, листка, стебла і квітки у зв’язку з виконуваними ними функціями в певному середовищі проживання, та найбільш розповсюджені видозміни цих органів.
Формування навичок робіт із роздатковим матеріалом повинно відповідати правильній розумовій діяльності, а саме розумінню співвідношення між цілим і його частинами. Тому, наприклад, при вивченні квітки пропонується виділити і запам’ятати спочатку основні його частини (чашечка, віночок, тичинки, маточка), а потім частини цих частин (чашечка складається із чашолистиків, віночок – із пелюстків, тичинка має тичинкову нитку і пиляк, а маточка – приймочку, стовпчик і зав’язь).
Уміння дотримуватись послідовності у вивченні будови органів полегшить учням подальше вивчення систематики рослин.
При складанні завдань із вивчення і визначення будови рослин, їх органів і частин, необхідно орієнтувати учнів на дотримання наступної послідовності дій:
визначення взаємного розміщення органів, їх частин відносно один одного;
виявлення особливостей будови органів, їх частин у зв’язку з виконуваними функціями та пристосованістю до середовища мешкання;
спостереження взаємозв’язку в розвитку органів.
Такі вправи дозволять учням оволодіти умінням правильно визначати органи рослин та їх частини, які б вони не мали видозміни. На жаль, учні нерідко ототожнюють корінь із кореневищем, ризоїдами і грибницею, а плід – із коренеплодами і качаном капусти.
Подібні помилки є результатом неправильної організації роботи з формування умінь, які допомагають у вивченні будови органів та їх частин.
3. Визначення належності рослин до різних систематичних категорій.
Уміння класифікувати рослини і відносити їх до тої чи іншої систематичної групи (вид, родина, клас, відділ) базується, по-перше, на знання загальних принципів, які лежать в основі проведення даної роботи. Учні повинні знати, що:
рослини об’єднуються в спільні групи не по одній ознаці, а за групою головних ознак;
органи, їх морфологічні ознаки нерівноцінні (це пов’язано з їх мінливістю). Для систематики важлива будова органів і частин рослини, які найменш мінливі, наприклад, квітки і плоди.
Новий підручник біології для 6-го класу містить необхідний об’єм морфологічних понять, які дозволяють школярам знаходити в природі види рослин, які належать до родин найбільш розповсюджених за своїм господарським значенням.
4. Проведення простих дослідів, які демонструють життєві процеси рослинних організмів та необхідні для них умови.
З’ясувати причини та зв’язки між досліджуваними явищами і внутрішніми фізіологічними процесами, які відбуваються в рослин, допоможе учням проведення дослідів.
Навчання учнів методиці проведення дослідів веде до ознайомлення їх із основними вимогами, які характеризують біологічний експеримент, формують уміння застосовувати їх на практиці. При цьому учні повинні:
1)розуміти мету досліду й очікувані результати;
2) вміти складати план проведення досліду, підбирати обладнання, правильно закладати дослід і практично виконати його (при цьому виділити контроль і необхідну кількість повторень);
3) розуміти необхідність систематичного проведення спостережень за рослинами, вміти фіксувати результати (записувати, замальовувати, фотографувати, робити гербарій);
4) на основі порівняння результатів спостережень уміти робити правильний висновок, співставити результати дослідів із раніше висловленим припущенням (гіпотезою).
5. Спостереження сезонних явищ у природі.
Спостереження за сезонними явищами природи учні починають проводити ще в початкових класах. При вивченні біології у 6-му класі спостереження за явищами природи повинні бути більш поглибленими та систематизованими. Фенологічні спостереження є початком справжньої дослідницької роботи. Спостереження сприяють вихованню у школярів звички уважно вдивлятися в природу, яка оточує. Вчитель повинен спрямувати увагу учнів на спостереження за найбільш доступними для них об’єктами, допомогти зрозуміти прості зв’язки, які існують між органічною природою – рослинами, тваринами та мікроорганізмами і неорганічною – кліматом, погодою, ґрунтами. При цьому важливо зорієнтувати учнів на необхідність використання результатів спостережень у практичній роботі на пришкільній навчально-дослідній ділянці, сільськогосподарському виробництві або у шкільній теплиці.
Із усієї різноманітності фенооб’єктів і сезонних явищ природи необхідно вибрати для спостережень школярами ті, які:
найбільш характерно і яскраво відображають істотні сторони місцевих природних умов, дають можливість скласти календар природи (послідовний, хронологічний хід сезонних явищ);
доступні для епізодичних та систематичних спостережень, тобто знаходяться недалеко від школи або в місцях, які часто відвідуються школярами;
мають тісний зв’язок із учбовою програмою з біології і можуть бути застосовані в навчальному процесі для формування у школярів знань про взаємозв’язки організмів та умови їхнього життя;
можуть бути використані у практичній діяльності при виконанні робіт на пришкільній ділянці, теплиці, або в іншій галузі сільського господарства.
Формування вміння проводити фенологічні спостереження вимагає від учнів навчанню таких практичних дій:
знати види рослин, фази їх росту і розвитку, які сигналізують про настання і яскравий показ фенологічних пір року, а також види тварин і явища в їх житті, характерні для кожної пори року (передвесняний період, рання весна, власне весна, раннє літо, середина літа, рання осінь, глибока осінь, зима);
уміти правильно обрати ділянку для фенологічних спостережень, а на ній окремі екземпляри тварин і рослин;
навчитись правильно визначати фази росту і розвитку рослин та періоди життєдіяльності тварин, фіксувати результати спостережень;
систематично проводити спостереження за станом погоди і виявляти взаємозв’язок фенологічних явищ у світі рослин і тварин із погодними умовами даної місцевості;
вміти використовувати результати фенологічних спостережень в процесі вирощування рослин та охорони природи.
Результати спостережень потрібно постійно записувати у щоденник тому, що встановлення «по пам’яті» відрізняється неточністю.
Звіти про фенологічні спостереження систематично заслуховуються на уроках, де відбувається уточнення та узагальнення отриманих учнями результатів.
6. Виявлення взаємозв’язків між рослинами і середовищем.
Вивчення ботаніки передбачає з’ясування значення для життя рослин окремих абіотичних факторів: води, мінеральних солей, світла, тепла, повітря. При цьому підкреслюється, що жоден із факторів життя рослин не може бути замінений іншим. Вони мають однаково важливе значення для рослин і необхідні всі без винятку. Недоліки одного із факторів (умов), рівно як і надлишок його, відразу діє негативно на всю життєдіяльність рослинного організму.
При формуванні умінь встановлювати найбільш характерні ознаки пристосованості рослин до середовища мешкання і з’ясування причин виникнення пристосувань важливо звертати увагу учнів на:
взаємозв’язок будови і функцій органів (корінь має кореневий чохлик і кореневі волоски, великі міжклітинники в корі, здатен до необмеженого росту, сильному розгалуженню та інші особливості);
вплив окремих екологічних факторів (води, світла, певної температури та інші) на будову і функції окремих органів рослин і організму в цілому (будова листків, коренів і інших органів рослин, які мешкають в посушливих і вологих місцях);
пристосованість рослин до сумісного зростання в угрупованнях між собою, тваринами, мікроорганізмами і неживою природою. Причини, які викликають зміну угруповань.
Уміння з’ясовувати риси пристосованості видів до сумісного мешкання в угруповання формуються як на уроках (на лабораторних заняттях, при проведенні дослідів у біологічному кабінеті, на екскурсіях у природу), так і в позаурочний час ( у процесі проведення робіт на пришкільній навчально-дослідницькій ділянці, при проведенні фенологічних спостережень).
7. Збереження і відновлення рослинності.
Формування у школярів умінь з охорони природи і примноженню її ресурсів носить комплексний характер. Їх поділяють на 3 групи:
1. Уміння, які направлені на вивчення навколишньої природи та виконання суспільно корисної роботи по відновленню і збільшенню рослинності, догляду за зеленими насадженнями. Школярі навчаються визначати основний видовий склад місцевої флори, рідкісні і зникаючі види, видовий склад типових угрупувань, з’ясовують позитивний і негативний вплив діяльності людини на рослинність, беруть участь у посадці рослин (акції «Посади дерево», «Квіти на шкільному подвір’ї», «Чисті вулиці» та інші), їх вирощуванні та охороні насаджень.
2. Уміння раціонально використовувати рослинні ресурси.
3. Учні повинні не тільки знати корисні рослини, але і вміти правильно користуватися дарами природи, не завдаючи при зборі шкоди рослинам, не знищуючи їх запаси, а піклуватись про їх природне відновлення. Учнів потрібно навчити правильно збирати гриби, насіння, плоди дерев і кущів, лікарські та інші корисні рослини. При цьому важливо виховувати у школярів екологічне мислення, почуття відповідальності за збереження природних багатств, вчити бережливо ставитися до рідкісних рослин, охороняти їх;
уміння культурної поведінки в природі.
Ці уміння пов’язані із формування екологічної культури, дотримання норм і правил використання природного середовища як джерела естетичної насолоди, відпочинку і здоров’я, а також необхідності її захисту від забруднення і руйнування.
У процесі спілкування з природою важливо навчити учнів уміло сприймати красу рослин, різноманітність їх форм, фарб, запахів, слухати співи птахів, лісові звуки і тишу, любити і берегти багатства рідного краю.
Формування природоохоронних умінь і навичок потребує від школярів неодноразового застосування практичних дій при виконанні завдань на уроках, екскурсіях, в туристичних походах, у суспільно корисній праці.
8. Робота з підручником.
Підручник – основна книга, яка призначена для активного та свідомого засвоєння учнями знань і формування умінь.
При роботі з підручником у класі і вдома учням потрібно дотримуватися таких правил:
прочитати заголовок параграфа і осмислити його назву. Заголовок відображає головне, про що треба запам’ятати при читанні параграфа;
прочитати запитання в кінці параграфа. Вони допоможуть дізнатися , на що треба звернути увагу при читанні тексту і в якій послідовності готувати розповідь про прочитане;
прочитати весь текст параграфа. Читаючи текст, звернути увагу на малюнки, схеми, таблиці, які є в ньому. Роздивитись їх і прочитати підписи;
подумки поділити текст на частини і переказати своїми словами головне в кожній із них, а потім весь параграф. Якщо це зробити важко, то треба прочитати параграф вдруге;
дати відповіді на питання і виконати завдання, яке розміщене в кінці параграфа. Якщо завдання потребує постановки досліду або проведення спостережень, то результати необхідно записувати у зошити. Записи спостережень і малюнки допоможуть дати правильну відповідь на питання;
виписати з тексту в словник нові терміни та незрозумілі назви.
Запам'ятати, як вони пишуться. Дізнатися у вчителя або через Інтернет їх значення.
Формування описаних вище груп умінь і навичок можливе за умови систематичного виконання учнями різноманітних самостійних робіт із натуральними об’єктами, постановки дослідів, проведення спостережень у природі, які спонукають до активної розумової діяльності. Формування знань окремо від чуттєво-практичних дій і, навпаки, виконання практичних дій без осмислення їх мети не можуть забезпечити міцного засвоєння учнями знань та умінь, виконання навчально-виховних завдань курсу біології шостого класу.
Використана література
Бровкіна Е.Т., Резнікова В.З. Формування у школярів уміння працювати з підручником біології, ж. «Біологія в школі» 1980, №6, с.34.;
Володимирська Г.Н. Учить работать с учебником, 1979, №1, с.44.;
Крутецький В.А. Психологія. (М.:Просвещение, 1974, с. 66.);
Обаєв С.Н. Використання підручника ботаніки в самостійній роботі учнів, журнал «Біологія в школі», 1977, №1, с.35;
Падалко Н.В. Прийоми формування умінь в курсі ботаніки, ж. «Біологія в школі», 1981, №2,с.42.

category: Методика та технологія


title: Стаття «Формування творчої компетентності учнів на уроках української мови та літератури шляхом упровадження елементів медіа-освіти»

description:
Змінюється суспільство, розвивається наука й техніка, збільшуються обсяги інформації, це потребує нових підходів до виховання підростаючого покоління. Тому пріоритетами державної політики розвитку освіти є особистісна орієнтація, формування національних та загальнолюдських цінностей, створення ум

                  ов для формування життєвих компетентностей школярів. Завданням сучасної школи є виховання особистості, яка володіє не тільки знаннями, високими моральними якостями, а й уміє діяти адекватно у відповідних ситуаціях, застосовуючи знання, беручи на себе відповідальність за свою діяльність.
Перед учителем постає проблема - як спрямувати розвиток дитини на формування творчої, інтелектуально розвиненої особистості, яка досягла б життєвого успіху?
Компетентність творчої діяльності передбачає виявлення творчого потенціалу учнів, логічного, образного мислення, створення умов для розвитку творчої особистості.
Одним із стратегічних завдань є особистісний підхід до  школярів, індивідуальність  пізнавальних здібностей, диференціація навчання і виховання, допомога особистості пізнати себе, самовизначитися та самореалізуватися. Творча особистість повинна працювати під девізом  "Допоможи мені це зробити самому".
Сучасне життя неможливо уявити без медіа, вони потужно й суперечливо впливають на освіту молодого покоління, часто перетворюючись на провідний чинник його соціалізації, стихійного соціального навчання: викривляють життєві орієнтири, нав'язують певну модель стосунків, поведінки, блокують критичне мислення.
Постає питання: а чи взагалі потрібні медіа, якщо вони так негативно впливають на особистість дитини? Деякі батьки відмовилися від телебачення, самі підбирають дитині матеріали для перегляду з Інтернету. Звичайно, що це убезпечує дитину від соціально шкідливого інформаційного впливу. Але така поведінка батьків має й свої недоліки: дитина виростає несхожою на інших підлітків, у них немає спільних тем для обговорення, тому така дитина часто потрапляє в ситуацію відторгнення; також у дитини не розвиваються навички взаємодії з медіа, адже вона повинна сама навчитися регулювати свої бажання (спочатку зроблю уроки, потім подивлюсь фільм, або послухаю музику, або поспілкуюся в соціальних мережах тощо).
Отже, треба не відмовлятися від медіа, адже це стало невід'ємною частиною нашого життя, а навчити дитину свідомо споживати медіа-продукти, відрізняючи справжні цінності від підробних, розвиваючи критичне мислення.
Відтак постає гостра потреба в розвитку медіа-освіти, одне з головних завдань якої полягає в запобіганні вразливості людини до медіа-насильства і медіа-маніпуляцій, втечі від реальності в лабіринти віртуального світу, поширенню медіа-залежностей.
20 травня 2010 року Президія Національної академії педагогічних наук України постановою схвалила Концепцію впровадження медіа-освіти, Ця Концепція розрахована до 2020 року. Вона базується на актуальних медіа-потребах споживачів інформації з урахуванням їхніх вікових, індивідуальних та соціально-психологічних особливостей, наявних медіа-уподобань і рівня сформованості медіа-культури особистості та її найближчого соціального оточення.
Зміст медіа-освіти постійно оновлюється відповідно до розвитку технологій, змін у системі мас-медіа, стану медіа-культури суспільства та окремих його верств. Медіа-освіта базується на культурних традиціях народу, враховує національну та етнолінгвістичну специфіку медіа-потреб її суб’єктів, спрямована на захист суспільної моралі і людської гідності, протистоїть жорстокості і різним формам насильства, сприяє утвердженню загальнолюдських цінностей, зокрема ціннісному ставленню особи до людей, суспільства, природи, мистецтва, праці та самої себе.
За словами Любові Найдьонової, кандидата психологічних наук інституту Історії соціальної та політичної психології НАПН України, "щоб дитина грамотно споживала медіа, треба поставити її в позицію творця".
Після створення медіа-продукту діти зовсім по-іншому дивляться на медіа-твори. Їм нецікаво дивитися гумористичні серіали, вони вишукують інше, формуючи власні смаки.
Отже, спираючись на Концепцію впровадження медіа-освіти в Україні, Державний стандарт повної загальної середньої освіти, вважаю за потрібне формувати творчу компетентність учнів шляхом застосування елементів медіа-освіти, навчати учнів використовувати телевізор та Інтернет з користю для себе, щоб у майбутньому стати успішною людиною, творчою, впевненою в собі, зі сформованим критичним мисленням.
Для оволодіння учнями креативними вміннями на матеріалі медіа за допомогою евристичних, ігрових форм і технічних засобів використовую літературно-імітаційні, театралізовано-ситуативні, зображувально-імітаційні творчі завдання.
До літературно-імітаційних завдань належать створення учнями інтерв'ю та проведення репортажу з місця подій.
Під час вивчення життєвого і творчого шляху письменника на уроках української літератури доречно проводити інтерв'ю з письменником або літературним героєм. Ми розглядаємо це поняття не як жанр журналістики, а як літературне явище, що розкриває погляди автора на окремі події життя, мистецтва, на себе й свою творчість, а також допомагає глибше зрозуміти та охарактеризувати образ літературного героя. Так, діти отримують випереджальне завдання ознайомитися з біографією письменника або узагальнити знання про героя твору, використовуючи не тільки підручник, а й інтернет-ресурси, підібрати питання для інтерв'ю з цією людиною. Попередньо вчитель ознайомлює дітей з правилами ведення такого виду діяльності. На уроці обираємо учня, який буде виступати в ролі письменника, та учня інтерв'юера. Також можна проводити прес-конференції, щоб задіяти більшу кількість дітей.
Наведу кілька питань для інтерв'ю, підготовлених учнями 10 класу під час вивчення творчості Лесі Українки:
- Що спонукало Вас стати саме письменницею?
- Якби Вам дали шанс прожити життя ще раз, що ви б змінили?
Прийом інтерв'ю можна впроваджувати на будь-якому уроці як української літератури, так і мови (наприклад, на уроках розвитку зв'язного мовлення під час складання діалогів, а якщо підійти творчо, то навіть і під час вивчення будь-якої мовної теми, наприклад, інтерв'ю у прикметника або складного речення тощо).
Не менш важливим і цікавим прийомом є репортаж з місця подій літературного твору. Цей вид роботи дозволяє дитині відчути себе співучасником дії твору, формує в неї вміння створювати динамічні та інформативні повідомлення. Так, на уроці вивчення твору "Слово про похід князя Ігоря", працюючи над композицією поеми, учням пропоную не просто описати битву Ігоря з половцями, а уявити себе журналістом, що опинився в центрі гарячих подій і в прямому ефірі має провести репортаж з місця подій.
Літературно-імітаційні творчі завдання розвивають індивідуальне творче мислення, що відповідає показникам художньо розвиненої особистості.
Другою групою творчих завдань є театралізовано-ситуативні, які передбачають рольову ділову гру і використання кооперативного методу навчання. Це створення публікації, відеокліпу та відеопроекту.
Об'єднавшись у групи і розподіливши обов'язки (наприклад, режисер, оператор, дизайнер, актори, ведучі), учні створюють власний медіа-продукт. Наприклад, програма Microsoft Publisher дозволяє розробити і створити публікацію (газету) за готовим макетом. Задача учнів заповнити цей макет цікавою і корисною інформацією. Для цього учні визначають, автором якої статті буде кожен учасник групи, хто з них буде дизайнером та редактором газети. До уроку узагальнення вивченого з теми "Фразеологія" учні 6 класу можуть приготувати публікацію "Світ слова". Ця робота може містити теоретичне підґрунтя теми (походження слова "фразеологія", види фразеологізмів), значення найбільш уживаних фразеологізмів, створені учнями ребуси та шаради, в яких зашифровані стійкі словосполучення тощо.
Дуже популярним видом роботи з медіа є створення відеокліпів. Особливо корисно це проводити на уроках вивчення народних пісень (родинно-побутових, соціально-побутових), пісень Марусі Чурай, творів відомих поетів, вірші яких покладено на музику. По-перше, це змушує дітей глибоко проникнути в текст твору, побачити суть кожної строфи, кожного рядка, по-друге, учні мають можливість підбирати варіант музики на власний смак (адже дітям подобаються сучасні аранжування уже відомих пісень), по-третє, діти вчаться підбирати ілюстративний матеріал до тексту твору, що свідчить про свідоме розуміння ідеї художнього твору. Так, учні 8 класу можуть створити відеокліпи на пісні Марусі Чурай, учні 10 класу –на пісню В. Козловського (слова Івана Франка) "Чого являєшся мені у сні?", учні 8 класу – на слова Т. Г. Шевченка "Минають дні, минають ночі... ".
Під час підготовки до твору-опису пам'ятки архітектури у 8 класі учні можуть створити проект "Харків архітектурний". Робота над проектом передбачає дослідження, журналістську діяльність, операторські навички.
Такі форми театралізовано-ситуативних завдань не сковують фантазію, уяву учнів, допомагають проявитись індивідуальному творчому мисленню кожного.
Для усвідомлення вивченого або активізації навчальної діяльності впроваджую зображувально-імітаційні творчі завдання, такі як створення реклами та афіші. Вони зацікавлюють учнів своєю новизною й сучасністю, розвивають в них пам'ять, кмітливість, уважність, винахідливість, уміння логічно мислити, комбінувати. Причому робиться це ненав'язливо, в захоплюючій формі.
Учні, об'єднані в малі групи, вдома або на уроці колективно створюють рекламний ролик за твором, що вивчається. Вони мають продумати мету. адресата, вид такого ролика. Потім діти демонструють свою рекламу, а інші аналізують її за критеріями:
відповідність реклами художньому тексту;
максимум інформації за мінімальної кількості слів;
аргументованість;
доступність;
оригінальність.
Аналізуючи рекламні проекти, учні можуть знову звернутися до тексту, вчаться аргументувати своє бачення твору, обстоюють власну думку, критично реагують на зауваження.
Створювати рекламу можна за будь-яким твором, на будь-якому уроці як мови, так і літератури (наприклад, розробити рекламу комедії І. Карпенка-Карого "Сто тисяч", поеми Т. Шевченка "Катерина", оповідання О. Стороженка "Скарб" тощо).
Створення афіші теж передбачає роботу в групах. Цей вид завдання вимагає вміння учніву невербальній формі передати свої враження від вивчених творів.
Отже, у кожній людині природою закладений певний творчий потенціал. Виявити здібності, розвинути їх якомога повніше — таке завдання повинен ставити перед собою кожний педагог. Надзвичайно важливо навчити бачити прекрасне, тонко сприймати навколишній світ, правильно й образно висловлювати думки. Робота ця кропітка, об’ємна, тож  розпочинати її слід якомога раніше і проводити системно. Успішно розвиває творчі здібності учнів той словесник, який сам є творчою індивідуальністю.

category: Методика та технологія


title: Стаття «Підвищення мотивації учнів до вивчення іноземної мови в позаурочний час шляхом роботи з інтернет-сервісом Padlet»

description:
Методична розробка містить результати анкетування учнів і вчителів про використання соціального інтернет-сервісу Padlet, рекомендації щодо використання цього мультимедійного ресурсу для поглиблення знань з англійської мови, сприяння розширенню кругозору, спрямування діял

                  ьності учнів на розвиток творчої активності, духовно-етичної сфери, естетичних смаків

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Рівень математичної освіти в Німеччині»

description: Медіапрезентація про математичну освіту в Німеччині

category: Методика та технологія

grade: 10 клас


title: Програма літньої школи «Підготовка до конкурсів та олімпіад» з історії для 8-го класу

description:
Мета програми: навчити робити записи прикладів і фактів, працюючи з документами, словниками, довідниками; опрацьовувати пам’ятки; добирати докази, підбивати підсумки; працювати з мапою; складати порівняльну характеристику, таблицю, схему; розпізнавати ознаки понять, характерні риси соціального об'єк

                  та, елементи його опису; порівнювати історичні об'єкти; аналізувати історичну інформацію; встановлювати відповідності між суттєвими ознаками і рисами історичних явищ; розрізняти історичну інформацію, факти і думки, аргументи й висновки; формувати на основі набутих знань власні судження й аргументи

category: Методика та технологія

grade: 8 клас


title: Стаття «Упровадження елементів проблемного навчання - засіб розкриття творчих здібностей учнів на уроці математики»

description: У статті досліджуються шляхи підвищення ефективності уроку математики через застосування елементів проблемного навчання та, як наслідок, розвиток критичного мислення учня, стимулювання його мотивації в умовах профільного навчання

category: Методика та технологія


title: Стаття «Екологічне виховання учнів на уроках фізики»

description: У роботі висвітлюються питання екологічного навчання та виховання на уроках фізики, розглядається можливість здійснення виховної роботи під час викладання деяких фізичних тем

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Інтеграція медіаосвіти в систему базової шкільної та позашкільної освіти як фактор соціалізації особистості учнівської молоді в інформаційно-технологічному суспільстві»

description: Мета дослідження - показати можливості використання медіазасобів, спрямованих на формування ключових компетентностей особистості та медіаграмотності учнів у системі базової шкільної та позашкільної освіти

category: Методика та технологія


title: Розробка уроку «НЕ з дієсловами» з логопедії в 5-му класі

description:
План-конспект уроку на заявлену тему, мета якого - формувати поняття «дієслово», його значення; закріплювати вміння написання НЕ з дієсловами в процесі виконання завдань; продовжувати працювати над звуковимовою звуків [К] та [Л]; розвивати спостережливість, уміння аналізувати навчальний матеріал; ви

                  ховувати стриманість, почуття відповідальності

category: Методика та технологія

grade: 5 клас


title: Методичний посібник «Формуємо писемну мовленнєву компетенцію (підготовка до ЗНО та ДПА)»

description:
У посібнику впорядковані матеріали для підготовки школярів до написання власного повідомлення у форматі ЗНО. Виконуючи завдання, учні тренуються писати особисті та ділові листи, есе, рецензію на переглянутий фільм, прочитану книгу, розповідь. Кожен блок містить поради щодо написання того чи іншого т

                  ипу письмового повідомлення, інформацію щодо його структури, ключові фрази для написання, тренувальні вправи, творчі завдання

category: Методика та технологія

grade: 11 клас


title: Методичний посібник «Формування ціннісного ставлення до образотворчого мистецтва шляхом проведення предметних тижнів» з образотворчого мистецтва в 5-му класі

description:
Методичні розробки допоможуть у підборі матеріалу при підготовці до тижня образотворчого мистецтва, де широко використовуються ігри, вправи, сценарії свят та розваг, які дають змогу підвищити ефективність засвоєння знань, пробудити інтерес і стимулювати мотивацію, навчити самостійно мислити й діяти,

                   поліпшити контроль над виконанням завдань, розвивати творчий потенціал учнів

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Оптимальне слухання»

description: Методична розробка з формування в учнів оптимального слухання

category: Методика та технологія


title: Стаття «Розв’язування задач як засіб поглиблення знань учнів про фізичні явища»

description: У матеріалі на заявлену тему з досвіду роботи авторка пише, що в процесі навчання фізики можна успішно здійснювати інтелектуальний розвиток учнів, використовуючи завдання, що дозволяють глибше зрозуміти особливості фізичних процесів

category: Методика та технологія


title: Стаття «Формування життєвих навичок безпеки життєдіяльності в умовах навчально-виховного процесу»

description:
У матеріалі авторка пише, що метою роботи школи з безпеки життєдіяльності є формування в учнів свідомого ставлення до життя і здоров’я, оволодіння основами здорового способу життя, життєвими навичками безпечної для життя і здоров’я поведінки. Педагогам треба добирати такий зміст, форми роботи, які б

                   дозволили дитині відчути не лише цінність свого життя та здоров'я, а й свої можливості у зміцненні та збереженні його, підготували до чітких дій у небезпечних ситуаціях, сприяли вихованню самостійності й відповідальності, не допускали виникнення страху

category: Методика та технологія


title: Стаття «Сучасний підхід в організації навчального процесу в початковій школі. Використання пазлів-вкладишів “LARSEN” на заняттях»

description: У матеріалі на заявлену тему з досвіду роботи авторка пише, що гра як метод навчання організовує, розвиває учнів, розширює їхні пізнавальні можливості, виховує особистість. Через гру та практичну діяльність можна отримати досить ефективний результат у навчальному процесі в початковій школі

category: Методика та технологія

grade: 1 клас


title: Майстер-клас для вчителів «Ресурси Світового океану. Проблема забруднення вод» з географії

description:
План-конспект майстер-класу, мета якого - систематизувати знання, набуті у процесі вивчення розділу «Океани»; сформувати поняття про різноманітність скарбів Світового океану та визначити наслідки впливу господарської діяльності людини; розвивати вміння використання інтерактивних технологій на уроках

                   географії; виховувати почуття колективізму, відповідальності за чистоту навколишнього середовища

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Використання інтерактивних методів навчання на уроках літературного читання та української мови в початкових класах»

description: У матеріалі на заявлену тему з досвіду роботи авторка пише, що інтерактивні технології дають можливість забезпечити глибину вивчення змісту. Учні освоюють усі рівні пізнання (знання, розуміння, застосування, аналіз, синтез, оцінку). При цьому відсоток учнів, які засвоїли знання, досить високий

category: Методика та технологія

grade: 3 клас


title: Стаття «Застосування проблемного навчання на уроках біології»

description:
Становлення нової системи біологічної освіти в Україні зумовило істотну зміну ролі вчителя. Якщо зовсім недавно вчитель не замислювався над плануванням навчального процесу за будь-якими моделями, над вибором варіанту програми і таке інше, то сьогодні саме вчитель вибирає

                  інноваційні проекти, ідеї, напрямки роботи. Тому майстерність нового вчителя залежить від його уміння об’єднати окремі методи і форми навчання в цілісні педагогічні системи і освітні технології.
Особливістю нашого часу є те, що вперше суспільство зіткнулося з ситуацією, коли освіта мусить підготувати нове покоління людей до життя в умовах, які, можливо, ще відсутні, а також до рішення завдань, які сьогодні, можливо, ще не сформульовані.
Саме цим зумовлені основні вимоги до системи освіти: підготувати активних людей, які уміють приймати рішення та відповідальних за ці рішення, людей, які усвідомлюють реалії, що оточують їх, і шукають шляхи розв’язання проблем, а також, які зможуть стати проповідниками гуманістичних ідей та екологічного способу мислення.
Модернізація сучасної освіти передбачає модернізацію змісту шкільної біологічної освіти, переорієнтацію цілей навчання, перебудову її структури, впровадження нових технологій вивчення предмета, інтеграцію та диференціацію знань, формування цілісних уявлень про природу.
Сьогодні в багатьох школах ще домінує традиційне навчання, яке тісно пов’язане з класно-урочною системою організації навчально-виховного процесу, пояснювально-інструктивним типом навчання з переважно репродуктивною діяльністю учнів та скоріше за все авторитарним стилем керівництва нею. Традиційна система навчання переважає в багатьох країнах світу, оскільки є нескладною в організаційному плані, порівняно проста в управлінні. Але ж традиційне навчання орієнтоване в основному на засвоєння знань, умінь та навичок, а не на розвиток особистості, а знання спрямовані в основному на раціональну сферу, а не на духовну.
Аналізуючи сукупність методів і засобів для реалізації змісту навчання біології, я дійшла висновку, що перевагу треба віддати проблемному навчанню. І мій багаторічний досвід підтверджує необхідність проблематизації навчального матеріалу, як основу активізації пізнавальної діяльності учнів на уроках біології. Бо саме проблемне навчання сприяє розвитку мислення та пізнавальної діяльності учнів, підвищує якість знань, умінь та навичок. Суть проблемного навчання треба розуміти як організацію навчального процесу, коли під керівництвом учителя створюється проблемна ситуація, а самостійна діяльність учнів спрямована на усвідомлення, сприйняття та її вирішення, у результаті чого набуваються нові знання та вміння.
Найбільш високий навчально-виховний ефект дає використання проблемного навчання при вивченні нового матеріалу: при цьому основний навчальний матеріал, як правило, засвоюється учнями на уроці.
В методичній літературі (Махмутов М. «Організація проблемного навчання у школі»М., 1977) в якості основних форм проблемного навчання при вивченні нового матеріалу рекомендується проблемне викладання та евристична бесіда.
Проблемне викладання нового матеріалу здійснюється вчителем. Застосовується така форма проблемного навчання, як правило, в тих випадках, коли учні не мають достатнього запасу знань, щоб активно приймати участь у рішенні проблеми. Наприклад, перед вивченням теми «Вищі спорові рослини» (6 клас), учням ставиться питання: «Які особливості будови та розмноження спорових рослин дозволили вийти їм на суходіл?», або у темі «Запліднення у квіткових рослин»: «Чому запліднення у квіткових рослин має назву “ подвійного запліднення?».
Розділ «Біологія людини» (9 клас), тема: «Значення опорно-рухової системи. Будова та ріст кісток»: «Які особливості будови та хімічного складу кісток роблять їх твердими, міцними та пружними?», або тема: «Кровообіг. Серце, його будова»: « Які особливості будови серця забезпечують рух крові через серце в одному напрямку? », або тема: «Серцевий цикл. Робота серця»: «Завдяки чому серце працює протягом життя людини без помітного стомлення?». В розділі «Загальна біологія» (10 клас), тема: «Віруси - неклітинна форма життя»: «Які особливості вірусів дозволяють віднести їх до неклітинних форм життя, що займають проміжне положення між живою та неживою природою?».
При проблемному викладанні матеріалу учні вчаться логіці наукового пізнання. Перед ними, якби постає процес пізнання в мініатюрі, його логічна структура: постановка проблеми, формулювання гіпотези, її експериментальна перевірка,  висновок (або нова проблема).
Якщо ж учні володіють мінімумом знань, необхідних для активної участі в рішенні навчальної проблеми, застосовується евристична бесіда.
Евристична бесіда зазвичай проводиться на основі створювання вчителем тієї чи іншої проблемної ситуації. Саме проблемна ситуація є початковим моментом мислення учня. Саме вона дає необхідну спрямованість думки і тим самим створює внутрішні мотиви для засвоєння нового матеріалу. У процесі розв’язання проблемної ситуації розумова діяльність набуває активного, ціленаправленого характеру, мотиви учня співпадають з метою вирішення проблеми, запам’ятовування є ефективним. Тому проблемна ситуація і є ядром проблемного навчання. Протягом уроку таких ситуацій може бути декілька.
В своїй роботі я застосовую різноманітні проблемні ситуації.
Ситуація невідповідності.
Наприклад, при вивченні теми «Рух крові по судинах» спочатку дається поняття «тиск крові» і з’ясовується, що кров рухається завдяки різниці тисків (згідно законам фізики) від ділянки з вищим тиском до ділянок з нижчим тиском. Проте далі вивчається поняття «швидкість руху крові», де учні пізнають, що найбільша швидкість в аорті, найменша - в капілярах, а в венах вона зростає. Виникає питання: «За рахунок чого ж зростає швидкість в венах?». Або, під час проведення лабораторної роботи «Мікроскопічна будова крові» учням пропонується дати відповідь на питання «Чия кров: людини чи жаби, переносить кисню більше?». Діти зразу ж відповідають, що жаби, бо еритроцити крові жаби більші за розмірами. Але це не так. Разом починаємо шукати відповідь на питання.
Ситуація несподіванки.
Створюється при ознайомленні учнів з фактами та явищами, які викликають здивування, вражають своєю незвичністю.
Наприклад, тема: «Серце, його будова»; перед вивченням питання про властивості серцевого м’язу, розповідаю про лікаря, засновника наукової анатомії Везалія: «Одного року Везалій в присутності глядачів зробив розтин трупа людини, щоб з’ясувати причину смерті. Який же був жах всіх присутніх і самого Везалія, коли всі побачили слабко працююче серце! За це лікарю був винесений вирок до страти». Як же пояснити цей факт? Невже Везалій не зміг відрізнити: жива чи мертва людина? Далі дається поняття про автоматію серця.
Ситуація, яка спонукає учнів до порівняння та зіставлення явищ та факторів.
Невміння порівнювати, аналізувати - це також недолік сучасної школи.
Наприклад, при вивченні теми «Плазуни» (8 клас), вчитель повідомляє, що ці тварини зуміли повністю опонувати суходолом. Пропонує питання: «Давайте спробуємо разом з’ясувати, які зміни в будові цих тварин допомогли їм, на відміну від амфібій, повністю освоїти суходіл?». І далі, використовуючи набуті знання, малюнки, натуральні об’єкти, підручник в ході бесіди з’ясовуємо ці зміни.
Або, тема: «Запилення квіткової рослини» ( 6 клас): «Давайте з’ясуємо, чи будуть між собою відрізнятися рослини, які запилюються вітром від рослин, які запилюються комахами?». Під умілим керівництвом учителя та завдяки знанням учнів про будову різноманітних квіток, суцвіть, термін розпускання квіток і таке інше, формулюються відповідні висновки.
Ситуація, яка спонукає до узагальнення фактів.
Наприклад, після вивчення теми «Травлення в шлунку» та « Травлення в кишечнику» («Біологія людини» 9 клас): «Знаючи будову та функції шлунку та кишечнику, зробіть висновок: чому шлунок короткий та об’ємистий, а кишечник довгий та тонкий?».
Або, після вивчення розмноження плазунів (8 клас): «Чому в життєвому циклі плазунів відсутня личинкова стадія розвитку, а в земноводних та риб стадія личинки є?». Або, тема: «Розмноження та розвиток птахів»: «Чому в кладці виводкових птахів яєць більше, чим в кладці птахів гніздового типу?».
Ситуація, яка спонукає учнів до аналізу фактів та явищ дійсності, що породжують протиріччя.
Наприклад, тема «Дихальні рухи» («Біологія людини» 9 клас). Урок починаю з запитання: «Як ви вважаєте, повітря потрапляє в легені тому, що об’єм легень збільшується, чи об’єм легень збільшується бо туди заходить повітря?». Діти активно працюють над цим питанням і так вчитель переходить до викладу матеріалу про дихальні рухи - вдих та видих та їх регуляцію.
Це деякі приклади з мого досвіду.
У Матюшкіна А.М (Матюшкін А.М. Проблемні ситуації в мисленні та навчанні, М, 1972, с. 181-186) сформульовано шість правил створення проблемних ситуацій, п’ять правил, які визначають послідовність проблемних ситуацій.
У Махмутова М.І. (Організація проблемного навчання в школі. М, 1977, с. 94-101) виділено 4 типи проблемних ситуацій, 10 способів створення проблемних ситуацій, основні методи проблемного викладання учителя (с. 134-164). Саме цими рекомендаціями я керуюсь в своїй роботі.
Звичайно, не на всіх уроках є можливість створювати проблемні ситуації та використовувати проблемно-пошукові методи - це не завжди дозволяє учбовий матеріал, дефіцит часу та і не всі учні можуть працювати у режимі проблемного навчання. До того ж, готуватися до таких уроків довше та й проводити такий урок важче.
Але ж проблемне навчання є однією з найважливіших умов, яке забезпечує виникнення та закріплення пізнавального інтересу учнів, розвиває в учнів інтерес до пізнання світу, спонукає до дослідницької роботи. Дослідницький метод - це один із варіантів проблемного навчання.
В школі працює науково-дослідницька група «Дослідник», яка досліджує та вивчає рослинний світ Кремінщини. Природа Кремінщини - це цілі природні скарби. На території Кремінського району можна зустріти різноманітні природні біогеоценози, де ростуть рідкісні, реліктові, червонокнижні рослини.
«Дослідник» працює в рамках акції «Флора України: компас у зеленому світі», по програмі «Дослідження рідкісних видів рослин в Україні» та по програмі «Дослідження корисних видів дикої флори, які слід ввести в культуру».
На етапі «Зелені перлини» нами досліджені червонокнижні рослини та написана робота « Червона Книга Кремінщини», за роботу над якою одна з учениць групи «Дослідник» була запрошена Національним еколого-натуралістичним центром учнівської молоді Міністерства освіти і науки України до екологічного табору для роботи та відпочинку.
Нами створена «Зелена книга Кремінщини», написана робота по дикорослим корисним рослинам-переселенцям (Куманіканевська).
Останні два роки група «Дослідник» працює над вивченням фітонцидних властивостей кімнатних рослин.
То в завершення хочеться відзначити, що проблемне навчання, пошукова діяльність учнів саме і сприяє розвитку критичного мислення та пізнавальних інтересів учнів. Діти на таких уроках почувають себе впевнено, вільно висловлюють свої думки і спокійно сприймають зауваження. В атмосфері довіри та взаємодопомоги роблять відкриття, усвідомлюють важливість здобутих знань.
А саме за цих умов можливе виховання особистості, підготовленої до майбутнього, у якому необхідно розв’язувати проблеми та приймати конкретні рішення.

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Методика формування культури праці учнів на уроках обслуговуючої праці»

description:
Актуальність теми дослідження: Одним із пріоритетних завдань національної системи освіти є формування особистості з високою культурою праці. Це пояснюється тим, що в нашій країні на сучасному етапі її розвитку дуже гостро постала проблема культури людини, невід`ємною складовою як

                  ої є культура праці. Підвищення її рівня є показником ступеня реалізації потенційних можливостей індивіда і дає змогу досягти у трудовій діяльності більш високих результатів, задоволення від яких стимулює людину до самореалізації, самовдосконалення, творчості.
У сучасному суспільстві існує протиріччя між вимогами виробництва до рівня сформованості культури праці молодого покоління та рівнем підготовленості випускників шкіл.
Подолати це протиріччя можна за умови формування в молоді високого рівня культури праці у процесі їхнього навчання в освітніх навчальних закладах. На це вказують багато науковців (Н. Н. Бондарьова, В. К. Сидоренко, Г. Є. Шевченко, Г. В. Терещук та інші), які обґрунтовують особливу значущість такої роботи в умовах становлення нових соціально-економічних відносин у нашій державі, інтеграції її до Європейського Союзу, входження у світовий освітній простір.
Серед інших загальноосвітніх дисциплін саме трудове навчання має значні потенційні можливості щодо формування культури праці школярів. На цьому неодноразово наголошували Г. В. Бєлєнька, О. Б. Буднік, О. І. Гедвілло, М. С. Скаткін, М. П. Тименко, Д. О. Тхоржевський та інші науковці.
Дослідженню різних аспектів методики трудового навчання присвятили свої праці Р. С. Гуревич, Л. І. Денисенко, П. В. Дмитренко, О. М. Коберник, Г. Є. Левченко, В. М. Мадзігон, В. Я. Науменко, О. Т. Шпак, С. М. Ящук та інші.
С. В. Журавель, Д. М. Зембицький, О. І. Іголкіна, С. В. Лісова, В. П. Струманський, Б. М. Ханін розглядають теоретичні аспекти означеної проблеми. Так, С. В. Журавель досліджував формування у старшокласників культури сільськогосподарської праці у процесі дослідницької роботи, Д. М. Зембицький - формування у старшокласників культури праці в умовах міжшкільних навчально-виробничих комбінатів, О. І. Іголкіна-формування культури праці молодших школярів, С. В. Лісова - педагогічні основи формування культури праці учнів у процесі трудового навчання і виховання, В. П. Струманський - формування політехнічних умінь і навичок культури праці учнів середньої спеціальної школи, Б. М. Ханін - формування культури праці учнів на заняттях у шкільних майстернях. Методичні аспекти формування культури праці розкриваються лише у деяких дослідженнях, серед яких робота О. Б. Авраменка, присвячена формуванню культури праці школярів у процесі проектно-технологічної діяльності на уроках технічної праці.
Разом з тим методика формування культури праці учнів основної школи належить до нагальних і недостатньо розроблених питань. Зокрема, не розглянуті методичні аспекти формування культури праці школярів на уроках обслуговуючої праці, а це означає, що педагоги-практики, на жаль, не мають чітких рекомендацій щодо того , як треба вирішувати дану проблему під час вивчення певних розділів і тем навчальної програми, і тому часом діють інтуїтивно. Як наслідок, процес оволодіння учнями елементами культури праці має спонтанний характер. Разом з тим предмет трудового навчання має свою специфіку, яка відрізняє його від інших навчальних дисциплін. Актуальність та недостатність наукових розробок з означеної проблеми, її важливість у соціально-педагогічному аспекті зумовили вибір теми нашого дослідження:»Методика формування культури праці учнів основної школи на уроках обслуговуючої праці».
Зв`язок роботи з науковими програмами, планами, темами. Дисертаційне дослідження виконано згідно з планом наукової роботи Південноукраїнського регіонального інституту післядипломної освіти педагогічних кадрів як складова теми «Теоретико-методологічні основи вдосконалення системи освіти та поліпшення її кадрового забезпечення» (державний реєстраційний номер 0104U010624). Тема дисертації затверджена вченою радою Південноукраїнського регіонального інституту післядипломної освіти педагогічних кадрів (протокол № 6 від 26жовтня 2004 року ) та узгоджена в бюро Ради з координації наукових досліджень у галузі педагогіки і психології АПН України (протокол №1 від 31 січня 2006 року).
Об`єкт дослідження: трудове навчання учнів основної школи.
Предмет дослідження:методика формування культури праці учнів 5-9 класів на уроках обслуговуючої праці.
Мета дослідження: теоретично обґрунтувати і практично перевірити методику формування культури праці учнів основної школи на уроках обслуговуючої праці.
Гіпотезою дослідження є припущення, що формування культури праці учнів основної школи на уроках обслуговуючої праці буде більш ефективним за умов:
педагогічного управління процесом формування культури праці учнів;
відбору форм і методів трудової підготовки школярів на основі особистісно орієнтованого підходу;
діагностики стану сформованості культури праці учнів та своєчасної корекції результатів у процесі трудового навчання.
Відповідно до мети і гіпотези поставлено такі завдання дослідження:
Розкрити основні підходи до визначення понять «культура людини», «культура праці»,
«культури праці учня». Проаналізувати сучасний стан проблеми в педагогічний теорії і практиці загальноосвітньої школи.
На основі аналізу науково- педагогічної та методичної літератури, досвіду трудової підготовки учнів у загальноосвітніх навчальних закладах виявити проблеми формування культури праці, її функції та структуру.
Розробити модель формування культури праці учнів основної школи у процесі трудової підготовки та методичні рекомендації щодо її впровадження в навчально-виховний процес загальноосвітнього навчального закладу.
Експериментально перевірити ефективність запропонованої методики щодо формування культури праці учнів 5-9 класів на уроках обслуговуючої праці.
Методологічною основою дослідження стали положення філософії про сутність культури та матеріалістичний підхід до неї, наукові положення про природу особистості; про працю як основу життя людини; про становлення особистості у процесі трудової діяльності; про індивідуальний стиль діяльності; про зв`язок теорії з практикою.
Теоретичною основою дослідження є концепція духовного виховання особистості як суб`єкта культури та моральності, визначення культури як системи цінностей, що впливає на процес її виникнення, оновлення, розвитку; концепція особистісно орієнтованого виховання; психолого-педагогічна концепція теорії діяльності; теорія та методика трудового навчання; теоретичні положення науковців щодо формування вмінь і навичок культури праці; законодавчі та нормативні документи ( Закони України «Про освіту», «Про загальну середню освіту», концепції національного виховання та реформування загальної середньої освіти, громадянського виховання особистості в умовах розвитку української державності, «Національна доктрина розвитку освіти в Україні у XXI столітті, Державний стандарт освітньої галузі «Технологія»).
У процесі теоретичного вивчення проблеми й організації дослідно-експериментальної роботи було використано різні методи дослідження:
теоретичні: аналіз філософської, соціологічної, психолого-педагогічної, методичної літератури, нормативно-правових документів, періодичних видань з проблеми дослідження, навчальних програм, підручників та посібників з трудового навчання;метод теоретичного моделювання; методи системного аналізу;
емпіричні: діагностичні методи (анкетування, бесіда, опитування, інтерв`ю);обсерваційні методи; праксиметричні методи (аналіз продуктів діяльності учнів, посібників, підручників); педагогічний експеримент (констатувальний, формувальний і контрольний); статистичні та математичні методи; метод аналізу ретроспективного особистого досвіду.
Організація дослідження: Дослідженя проводилося протягом 1999-2006 років у три етапи.
На першому етапі (1999-2000 рр. ) – здійснено аналіз філософської, соціальної, психолого-педагогічної, методичної літератури та нормативно-правових документів щодо вирішення проблеми формування культури праці школярів, визначено її методологічні та теоретичні основи, з`ясовано сучасний стан проблеми, визначено мету, завдання, основні напрями дослідження та розроблено методику його проведення.
На другому етапі (2000-2005рр. ) – проведено дослідно-експериментальну роботу з метою перевірки ефективності розробленої моделі формування культури праці учнів у процесі трудової підготовки та методики формування культури праці учнів на уроках обслуговуючої праці.
На третьому етапі (2005-2006 рр. ) – проаналізовано, систематизовано та узагальнено отримані результати, проведено їх статистичну обробку, сформульовано висновки дослідження, оформлено текст дисертації, розроблено методичні рекомендації «Формування культури праці учнів основної школи».
Наукова новизна та теоретичне значення дослідження полягають у тому, що уточнено сутність понять «культура праці», «культура праці учня»; розкрито зміст і структуру культури праці учнів 5-9 класів; уперше розроблено модель формування культури праці учнів основної школи та комплекс методів і засобів, спрямований на її впровадження в навчально-виховний процес сучасної школи;експериментально перевірено ефективність впливу даного комплексу на формування культури праці особистості на уроках обслуговуючої праці, визначено рівні сформованості культури праці школярів.
Практичне значення дослідження полягає в тому, що впровадження отриманих результатів в навчальну діяльність закладів освіти буде сприяти вирішенню проблеми формування культури праці учнів основної школи на уроках обслуговуючої праці і може бути безпосередньо використано вчителями у трудовій підготовці школярів. Одержані висновки і розроблені науково-методичні рекомендації можуть успішно використовуватися вчителями загальноосвітніх шкіл на уроках обслуговуючої праці, викладачами та студентами вищих педагогічних навчальних закладів та в системі підвищення кваліфікації вчителів трудового навчання.
Вірогідність результатів дослідження забезпечується методологічною та теоретичною обґрунтованістю вихідних пропозицій дисертаційної роботи; використанням комплексу методів дослідження, що відповідають його об`єкту, предмету, меті й завданням; кількісним і якісним аналізом експериментальних матеріалів;статистичною обробкою кількісних даних педагогічного експерименту та терміном його тривалості;позитивними результатами впровадження основних положень дослідження у процесі трудової підготовки учнів загальноосвітніх навчальних закладів.

category: Методика та технологія


title: Стаття «Головні проблеми у роботі з музичними творами при грі на фортепіано»

description:
Основою життя є вищі духовні цінності – істина, добро, краса, які людина досягає за допомогою освіти. Я, як викладач музичної школи, навчаючи дітей шкільного віку гри на фортепіано, хочу описати найбільш ключові проблеми, з якими я зустрічаюся в процесі своєї викладацької діяльності уже протягом

                  двадцяти років. З розвитком у сучасному світі новітніх технологій слід вивести на новий, якісний рівень систему освіти. В тому числі і музичну освіту. Музична освіта як цілеспрямоване засвоєння музичної культури є навчально-виховним процесом.
Це взаємодія двох сторін: діяльності викладача і діяльності вихованця. З боку викладача – це поєднання навчання і виховання, з боку учня – це формування особистості та використання музичних знань, вмінь та навичок. У центрі навчання стоїть особистість учня, його свідомість, ставлення до самого процесу навчання. Завдання викладача – привити любов до музики у всіх дітей шляхом поступового знайомства їх з музикою, навчаючи їх навиків гри на фортепіано в доступній та цікавій формі. Для досягнення цієї мети велике значення має навчальний матеріал, на якому здійснюється музичний розвиток дитини.
Для маленьких початківців, які тільки роблять перші кроки у навчанні, дуже важливо віднайти їх індивідуальні вподобання. Виходячи з власного педагогічного досвіду – це є твори на основі українських народних пісень. Або ж, твори українських композиторів, які масово використовували українські мотиви у своїй творчості. Український фольклор – це те, що є близьким для сприйняття та розуміння.
Для прикладу: у молодших класах – це обробки українських пісень «Ой дзвони дзвонять», «Диби-диби», «Шум», «Ой джигуне-джигуне», «Женчичок-бренчичок», Я. Степовий «Сорока-ворона». Для старших класів писали М. Лисинко, Ю. Щуровський, В. Барвінський, тощо. Вияв народної свідомості у душах підростаючого покоління – це одне з ключових завдань та проблем педагога. Навчання гри на фортепіано – це також складний процес, який містить спіймання й розучування музичного твору, усвідомлення його образу, виконавської інтерпритаії, запам’ятовування і виконавське художнє виконання. Усі складові цього процесу тісно взаємопов’язані між собою.
Завдання учня під час розучування полягає в оволодінні навиками розучувати і художньо виконувати музичні твори, у вмінні передавати зміст музичного твору при його виконанні. Починати розучувати твір слід за принципом: «музика живе всередині нас, наші свідомості, відчуттях, уяві, тощо». Робота над художнім змістом повинна проходити паралельно з початковим вивченням і засвоєнням нотної грамоти. Тобто, при вивченні будь-яких фраз, відразу добиватися їх виразного та змістовного звучання. Для педагога, на цьому етапі важливо віднайти свій досвід і засоби впливу на учня. Зазвичай переважають близькі засоби – це показ своєю грою, якою можна показати і грамотне виконання, і витлумачити зміст твору та розкрити виразність його мови.
Плануючи навчальний процес, слід вибудувати систему пізнавально-творчих завдань і самостійних дій учня. В такий спосіб вчитель підводить його до бажаного результату. Німецький педагог А. Хальм зазначив, що « Керівництво вчителя повинно полягати не тільки в тому, щоб вказувати учневі певний шлях, але і в тому, щоб спонукати самостійний рух вперед». Методами звернення до слуху учня, його роздумів, вміння самому знайти відповіді на посильні практичні питання. По можливості, вміння знайти варіанти вирішення посильних проблем, вибрати кращі з них. У подібних відносинах «вчитель – учень» слід віднайти субординацію, вибудувати такі відносини, які б стимулювали учня до навчання, а не гальмували його розвиток.
 Ритм – явище складне і багатогранне. Він є невід’ємною складовою всього процесу формування музиканта. Являється основою музики і головною складовою всього процесу навчання гри на фортепіано. Вивчаючи музичний текст, вадливе значення має грамотне відтворення ритмічних малюнків. Дуже часто ритмічні, навіть не складні місця, учнями руйнуються тільки тому, що вони під час розучування тексту зосередженні на інших проблемах.
Тут потрібен пильний контроль збоку вчителя. Чергування довгих та коротких тривалостей утворюють різні ритмічні малюнки. У творах шкільного педрепертуару вони не є надто складними, але у дітей виникають проблеми з правильним виконанням ритмічних груп. Тому доводиться окремо відпрацьовувати складні місця за допомогою хлопків, рахунків. Іноді, вивчаючи твір, доводиться використовувати систему К. Орфа: підспівувати різні наспіви і скоромовки. Такий метод роботи дозволяє відпрацювати метроритмічні малюнки в поєднанні з належним темпом.
Жоден професійний музикант-педагог ніколи не буде байдужим до роботи з учнями над принципами аплікатури. Адже, правильно завчена аплікатура, це і фізична зручність під час виконання твору, це і вірне відтворення його художнього змісту. Слід пам’ятати лиш таке: тільки-но учень починає вивчати новий твір, тільки-но починає читати ноти з листа, відпрацьовувати ритмічні завдання – то відразу слід це робити правильними пальчиками. Адже існує таке поняття, як рухова (м’язова) пам’ять. І вона відіграє велику роль під час виконання музичного твору. Існують такі принципи аплікатури:
слід аплікатуру підпорядковувати завданням художньої виразності;
прагнути до природньої послідовності пальців;
у секвенційних послідовностях однакові групи грати однаковими пальцями;
при підборі пальців слід пам’ятати, що рука повинна бути в природньому стані;
також потрібно пам’ятати про природні особливості пальців. Наприклад: перший палець – великий і важкий; третій палець – найдовший, потрібно тримати найбільш заокругленим; четвертий палець – виграються витончені музичні елементи, тощо.
У складніших творах існують такі проблеми, як:
виконання музичної думки ( фрази) з підміною аплікатури;
повторення однієї ноти – те, що в швидкому темпі одним пальцем виконати неможливо. Цей прийом називається «чергування нот»;
підкладання пальців через четвертий і п’ятий. Це часто зустрічається в поліфонічних творах.
Такі місця вимагають окремої домашньої роботи над ними.
І на завершення зверну увагу на те, з чого починаються перші кроки навчання і відпрацьовується протягом всіх занять. Це правильна посадка за інструментом і правильна постановка рук і пальців на клавіатурі. Звісно, на перших етапах навчання важко контролювати ще і свою поставу. Здається – це так не зручно. Але з часом діти самі розуміють, що грати правильно набагато простіше, ніж так, як захочеться. Існують певні правила, яких слід дотримуватися завжди:
опора на ноги;
пряма спина;
опущені плечі;
лікті тримати так, щоб між корпусом і руками була візуальна «одиничка».
Під час гри руки повинні допомагати пальчикам, вся їх опора від плеча до кінчиків пальців повинна бути на клавіатурі. Важливо, щоб дотик пальців був не на краю білих клавіш, а ближче до чорних. І обов’язково, не прогинати кість а пальчики тримати заокругленими. Важко контролювати все й відразу. Тому важливо працювати над розвитком техніки, грати вправи, гами, етюди.
Опрацювавши вище згадані завдання вадливо віднайти художній образ твору, який виражається в емоційному забарвленні. Головною складовою художньої мови є засоби музичної виразності. Вони є різноманітні, але окремі з них притаманні тільки одному виду мистецтва. Такі існують і в музиці. Для прикладу: мелодія, гармонія, ритм, темп, динамічні відтінки. В сукупності вони створюють художній образ.
Мелодія – це музична думка, виражена одноголосно. Вона відіграє найважливішу роль у музиці, передає думки, емоції, настрій. Саме вона поєднує в собі різні засоби музичної виразності: темп, метр, ритм, лад, тональність, тембр, динаміку. Працюючи з учнем над художнім образом твору, потрібно пояснити йому, яке значення має у музичній виразності кожен з цих засобів. Лиш тоді, коли дитина зрозуміє що хоче композитор відобразити у творі, тоді їй легше відтворити це і донести його до слухача під час концертного виконання.
Про те, що музика грає важливу роль у житті людини доведено на науковому рівні. Завдяки їй у людини зароджуються особливі емоції: смуток і радість, душевна буря й умиротворення… у чому причина? У тому, що музика впливає на психологічні процеси людського організму. Вона може піднімати настрій, і, навпаки, погіршити його. Але різна музика по-різному впливає на людину. Тому дуже важливо, щоб естетичний смак та духовний світ починав формуватися вже з дитячих років. І в цьому дуже допомагають заняття в позашкільних мистецьких навчальних закладах, зокрема музичних школах.
Література:
1. Нейгауз Г.”Про мистецтво фортепіанної гри “.-М .,Класика XXI ,1999
2. Анікіна Н.Л.”Проблеми освіти”/Науковий збірник/Вип.54
3. Милич Б.”Про формування і вдосконалення викладацької майстерності педагогів піаністів.”
4. Алексеев А.Д.”Методика навчання гри на фортепіано.”-М.,Музика.1978
5. Ліберман Є.”Робота над фортепіанною технікою.”-М.,Класика- XXI.,2003
6. Сурмик І.С.”Основи музичної грамоти.”/Методичний посібник /2008

category: Методика та технологія


title: Навчально-виховна програма І-ІІІ навчальних рівнів для учнів 6-15 років з музики

description:
Мета програми: залучення дітей до вокального мистецтва на основі компетентнісного підходу в освіті; формування особистості як в колективній, так і в індивідуальній формах діяльності; створення видовищної пісні, де поєднані високохудожній спів з магією ритмізованого слова, хореографічними елементами,

                   пластичним та образно-естетичним утіленням різнопланового пісенного репертуару; розвиток музичної культури, освіченості, здібностей, уяви, фантазії покоління третього тисячоліття

category: Методика та технологія


title: Стаття «Шляхи вдосконалення уроку зарубіжної літератури»

description:
Удосконалення уроків літератури — завжди актуальна проблема. Чим краще організований і проведений кожен урок, тим ширшою і глибшою буде літературна освіта молоді. Художні твори дають великі можливості для виховання духовно багатої особистості. Але далеко не всі учні виявляють готовність постійно

                  спілкуватися з творами мистецтва: кожен третій підліток є пасивним читачем і не володіє технікою виразного читання. Це викликає занепокоєння. Із розвитком комп'ютеризації і телебачення наше суспільство втрачає читача художньої літератури. Нерозв'язані національні i соціальні питання ведуть до внутрішнього спустошення, черствості i байдужості, знецінення життя людини, пасивності, ворожості до оточуючих, незадоволеності життям, духовної деградації. Сучасна молодь – це продукт інформаційного суспільства. Воно відрізняється різноманітністю, рухливістю й мінливістю. Особливо помітна домінанта гедоністичного аспекту у пpecі, телебаченні, у повсякденному житті людей, а це призводить до певного зомбування підлітків, відмежування їх від класичної літератури.
Дисципліна, якій відведено головну роль у вихованні моральності, вимагає постійного читання. Учні ХХІ століття читають значно менше, ніж їх батьки. Внаслідок цього виникає необхідність удосконалення методики викладання літератури в цілому. Сьогодні дуже мало дисциплін, які б допомагали підростаючому поколінню з’ясувати гострі проблеми сучасності, самовизначитися в контексті доби, відчути свою причетність до нової культури. Будь-яка дисципліна, а особливо гуманітарна, повинна мати, насамперед, виховну спрямованість, давати позитивну життєву настанову, адже, література – це вікно в чудовий світ.
Завданням зарубіжної літератури є вивчення кращих творів світового письменства, розвиток художнього смаку та навиків самостійного спілкування з творами світового мистецтва, вміння свідомо сприймати закладені в мистецтві слова духовні цінності, відстоювати їх у житті, спонукати до пошуку істини. Сьогодні ми не знаємо жодної країни у світі, де б у систему освіти була введена подібна дисципліна. Зарубіжна література прилучає нашу молодь до фундаментальних цінностей світу (в плані реалізації полікультурної освіти) і сприяє культурному входженню України у світове співтовариство.
При вивченні зарубіжної літератури розкриваються багатоманітні зв’язки з різними мовами і культурами, національними літературами, філософією, психологією, історією, зі світом мистецтва. Важливо підкреслити, що цінності світової літератури завжди ставали цінностями і нашої культури та надавали їй європейського характеру.
Щоб удосконалити сучасний урок літератури, необхідно враховувати об’єктивні і суб’єктивні фактори, від яких залежить процес навчання, виховання і розвитку.
Хочу визначити найважливіші напрями вдосконалення уроку: організовувати навчальний процес з урахуванням його глибинних закономірностей; виховувати в учнів стійкий інтерес до літератури, постійно підвищувати позитивне емоційне ставлення до навчання, стимулювати інтелектуальні та естетичні потреби; забезпечувати ідейну цілеспрямованість, посилювати емоційну виразність, формувати засобами художнього слова духовно багату і гармонійно розвинену особистість; урізноманітнювати форми, методи, прийоми уроків літератури, вдосконалювати їх структуру, раціонально використовувати час; вчити проникати в неповторний світ митця, в художні глибини тексту, підсилювати увагу до художнього слова. Педагог має постійно навчатися, дбати про своє духовне збагачення, ідейне та моральне зростання.
На своїх заняттях я дотримуюсь деяких принципів, які дозволяють активізувати пізнавальну діяльність студентів (курсантів):
принцип мотивації (шляхом емоційного впливу або використовуючи різні прийоми - «Чи були ви коли-небудь в музеї М. Булгакова у Києві?»;
принцип проблемності (нові знання створюються внаслідок власної активної пізнавальної діяльності);
принцип взаємонавчання (метод «Акваріум», «Ажурна пилка»);
принцип дослідження (має творчий, пошуковий характер, включає елементи аналізу та узагальнення);
принцип індивідуалізації (врахуванням індивідуальних особливостей і можливостей);
принцип самонавчання (самостійна робота може бути індивідуальною, парною, груповою, колективною, але її ефективність підвищується, якщо вона передбачає процес взаємодопомоги та взаємонавчання. До форм і методів організації самостійної роботи студентів належать: випереджальні завдання пошукового характеру, завдання узагальнюючого характеру (складання схем, таблиць, опорних конспектів), аналіз тексту, проблемні запитання та завдання, завдання творчого характеру (наприклад, інтерпретація твору).
Стимулюючи активну пізнавальну діяльність студентів, аналізуючи художні твори, я акцентую увагу на загальнолюдські цінності, на особливості світосприйняття духовного життя народу, його національного характеру, навчаю розуміти і самостійно оцінювати явища життя та суспільні події.
Основною формою роботи на уроці зарубіжної літератури має бути дискусія. Спонукаючи думати своїх вихованців, ми розвиваємо критичне і логічне мислення, зв’язне мовлення, допомагаємо формувати свою позицію. Важливо, щоб були збережені права кожного на власну думку, права на свої власні переконання.
Шукаючи більш активних способів викладання, особливу увагу треба звернути на прийоми інтерактивного навчання. Інтерактивне навчання — це, насамперед, діалогічне навчання, яке відбувається в комфортних умовах, за яких учасник процесу відчуває свою інтелектуальну спроможність, бо всіх залучено до процесу пізнання, формування висновків, кожен робить індивідуальний внесок, обмінюється знаннями, ідеями. Це певний різновид активної моделі навчання, який має свої закономірності і особливості. Інтерактивним є метод, у якому той, хто навчається, є співавтором, учасником, який щось здійснює, говорить, керує, моделює, пише, малює, тобто не виступає слухачем, спостерігачем, а бере активну участь у тому, що відбувається, власноруч створюючи це. Інтерактивні види та форми роботи активізують розумову діяльність, сприяють зацікавленню навчальним предметом, розвивають логіку, критичне мислення, мовленнєві уміння та навички, допомагають проявити особисте «Я», поступово позбавляють комплексу неповноцінності. Серед інтерактивних форм роботи на уроках поширення набуває навчальна взаємодія учнів у парах, мікрогрупах, групах, що здебільшого застосовується під час пошуку та аналізу інформації, виконання практичних завдань, підготовки диспутів, семінарів.
Підготовка до інтерактивних занять складається з кількох етапів:
Етап 1. Визначення потреб студентів (курсантів) у навчанні.
Етап 2. Визначення мети навчання.
Етап 3. Підбір методів навчання, які найкраще відповідають визначеним цілям, а також пристосовані до характеру та можливостей учасників.
Етап 4. Аналіз та підготовка необхідних ресурсів, за допомогою яких проводитиметься заняття: навчальне приміщення, технічні засоби навчання, методичні, навчальні та інформаційні матеріали.
Етап 5. Створення кінцевого варіанту навчальної програми – загальна тривалість заняття та окремих його частин, уточнення принципів співпраці всіх учасників навчального процесу.
Методи інтерактивного навчання можна поділити на дві великі групи: групові та фронтальні. Перші передбачають взаємодію учасників малих груп (на практиці від 2-ох до 6-ти осіб), другі – спільну роботу та взаємонавчання всієї групи.
Фронтальні методи:
1. Велике коло. Студенти (курсанти) сідають в коло і по черзі за бажанням висловлюються з приводу певного питання. (Сімейне щастя в родині Хельмерів, на мою думку, не склалося тому, що...).
2. Мікрофон. Це різновид великого кола. Учасники швидко по черзі висловлюються з приводу проблеми, передаючи один одному уявний «мікрофон». (Із філософських ідей XX століття мені видалася найцікавішою...).
3. Незакінчені речення. Це продовження незакінченого речення (Головна думка роману «Анна Кареніна» Л. Толстого...).
4. Мозковий штурм. Загальновідома технологія, суть якої полягає в тому, що учасники по черзі висловлюють абсолютно всі, навіть аналогічні думки з приводу проблеми. Висловлене не критикується і не обговорюється до закінчення висловлювань. (Грегор Замза перетворився на комаху тому, що...).
5. Мозаїка. Це метод, що поєднує і групову, і фронтальну роботу. Малі групи працюють над різними завданнями, після чого переформовуються так, щоб у кожній новоствореній групі були експерти з кожного аспекту проблеми (наприклад, кожна первинна група аналізувала один вірш Ш. Бодлера, після переформування перша нова група повинна узагальнити тематику всіх опрацьованих віршів, друга – ідейне навантаження, третя – образи, четверта – форму).
6. «Оберіть позицію». Дискусія на суперечливу тему: «Анна Кареніна чи Тетяна Ларіна?».
8. «Асоціативний кущ». Допомагає виявити головне з теми: декаданс – сум, відчай, занепад, розчарування, безнадія, естетизм, індивідуалізм, аморалізм.
9. «Акваріум». Є ефективним методом розвитку вмінь ведення дискусії. Група поділена на дві-чотири підгрупи, які отримують завдання для виконання та необхідну інформацію, одна з підгруп сідає в центрі, утворивши внутрішнє коло. Учасники цієї підгрупи починають обговорювати запропоновану викладачем проблему. Всі інші мовчки слухають, потім місця в «акваріумі» займає інша підгрупа. (Проблеми роману «Майстер і Маргарита» близькі нашому часу тим...).
Крім інтерактивних форм роботи слід активніше використовувати комп’ютерні технології, що значно сприяють піднесенню якості та інтенсивності навчального процесу, зверненню уваги студентів до найкращих надбань світової літератури. Використання інформаційно-комунікаційних технологій робить урок літератури більш наочним і цікавим, підвищує мотивацію навчання, урізноманітнює типи навчальних завдань і форми подання інформації, забезпечує негайний зворотній зв'язок, широкі можливості діалогізації навчального процесу; активізує навчальну роботу, посилює роль студентів як суб’єкта навчальної діяльності, сприяє розвитку їх здібностей, індивідуалізує процес навчання, допомагає економити час на уроці. Використання комп’ютерних технологій дозволяє студентам співпрацювати з носієм інформації, здійснювати її вибір, темп подання, компонувати матеріал.
У сучасному суспільстві навчання можна організувати таким чином, що джерелом знань виступатиме не тільки вчитель, а й комп’ютер, телевізор. Студенти повинні вміти осмислювати отриману інформацію, трактувати її, застосовувати в конкретних умовах; водночас думати, розуміти суть речей, вміти висловити особисту думку. Саме цьому сприяють інноваційні технології навчання.
Останнім часом значного поширення набули так звані нетрадиційні форми уроків літератури, або, як їх ще іменують, новаторські заняття, чи уроки з неусталеною структурою. Сюди відносять уроки-концертні програми, уроки-конференції, уроки-дослідження, уроки з широким використанням ігрових моментів, інтегровані уроки зарубіжної літератури та інших навчальних дисциплін, уроки-екскурсії тощо.
Інтегровані уроки дають глибокі різнобічні знання про об’єкт вивчення, залучаючи відомості різних навчальних предметів. Це можуть бути уроки вивчення нових знань, уроки систематизації та узагальнення, комбіновані уроки.
Дуже подобаються студентам:
уроки-екскурсії: а) літературно-біографічні – це екскурсії, пов’язані з життєвим та творчим шляхом письменника; б) літературно-краєзнавчі – це екскурсії по місцях, які бережуть пам’ять про життя і творчість письменника, поета, драматурга; в) історико-літературні – екскурсії, що розкривають певні періоди розвитку національних культур і літератур; г) літературно-художні – екскурсії по світовим виставковим залам; д) оглядові сайти, де зібрано кілька віртуальних екскурсій в рамках знайомства з одним письменником тощо;
уроки-диспути. Можна обрати тему «Втілення ідей Ф. Достоєвського в сучасне життя»;
уроки- вікторини – «Срібна доба російської поезії»;
уроки- вистави – «Суд над Доріаном Греєм»;
уроки – концертні програми – «Художні світи поетів «срібної доби»» (прослухати пісні на слова Б. Пастернака, С. Єсеніна, М. Цвєтаєвої, А. Ахматової).
Цінність таких уроків велика, тому що вони доступні для застосування будь-яким вчителем, в будь-якій аудиторії та формують всебічно розвинену, творчу, мислячу особистість.
Зарубіжну літературу потрібно викладати як мистецтво слова, як книгу життя, як діалог багатьох культур. І головною метою викладача на сучасному уроці зарубіжної літератури є залучення до творчої співпраці всіх учнів, організовуючи їх діалог з автором, художнім текстом, навчаючи обґрунтовувати свої твердження.
Вивчаючи на уроках шедеври світової літератури, потрібно виховувати в учнів справжню шляхетність і толерантність.
ЛІТЕРАТУРА
1. Кирилюк З.В. Вивчати твір у системі координат своєї епохи. Ж/л “Всесвітня література в середніх навчальних закладах України”, № 12, 199*
2. Куцевол О.М. Структура сучасного уроку зарубіжної літератури. Ж/л “Всесвітня література в середніх навчальних закладах України”, № 3, 2003
3. Куцевол О.М. Сучасні типи уроків зарубіжної літератури. Ж/л “Всесвітня література та культура в навчальних закладах України”, № 1,2, 2001
4. Мартинець А.М. Нові педагогічні технології: інтерактивне навчання / А. М. Мартинець // Відкритий урок. - 2003. - №7-8. - С. 28-31
5. Мірошниченко Л.Ф. Методика викладання світової літератури в середніх навчальних закладах [підруч. для студентів-філологів] / Л.Ф. Мірошниченко. - К.: Ленвіт, 2000. - 240 с
6. Півень Л.М. Активізація пізнавальної діяльності школярів шляхом використання інтерактивних методів навчання / Л.М. Півень. - Миколаїв: 2003.- 36 с
7. Пометун О. Сучасний урок: інтерактивні технології навчання: [наук.-метод. посібник] / О. Пометун , Л. Пироженко . - К. : А.С.К., 2004. - 192 с
8. Сиротенко Г.О. Сучасний урок: інтерактивні технології навчання / Г.О. Сиротенко. - X.: Основа, 2003. - 80 с
9. Токмань Г. Сучасні навчальні технології та методи викладання літератури / Г. Токмань // Дивослово. - 2002. - №10. - С. 39-45
10. Хорошилова А.В. Усі уроки зарубіжної літератури / А.В. Хорошилова. - Х.: Основа,2008. - 368 с
11. Шуляр В.І. Методика літератури: Інтерактивне навчання. Тлумачення понять/ В.І. Шуляр //Зарубіжна література в школах України. - 2005. - № 8. - C. 56-58
12. Щербина Л. Упровадження інтерактивних технологій на уроках літератури / Л. Щербина // Дивослово. - 2005. - № 2. - C. 23-26

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Зростаємо здоровими разом» для 5-х класів

description: Програма здоров’язбереження, мета якої - збереження і зміцнення здоров'я учнів; формування в дітей розуміння значущості збереження, зміцнення здоров'я та навичок здорового способу життя; пропаганда здорового способу життя

category: Методика та технологія


title: Стаття «Корекційно-розвивальна спрямованість в активізації пізнавальної діяльності дітей з особливими потребами на уроках математики»

description: Метою дослідження є вивчення та розробка рекомендацій щодо активізації розумової діяльності школярів в умовах інклюзивної освіти

category: Методика та технологія


title: Стаття «Методичні особливості навчання старшокласників англійської мови на профільному рівні»

description:
У роботі теоретично обґрунтовано засади профільного навчання старшокласників як ключового напрямку модернізації системи освіти України; висвітлено доцільність використання сучасних методів активізації пізнавальної діяльності учнів старшої школи на уроках англійської мови; показано їх ефективність у

                  навчальному процесі на профільному рівні

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Використання віршованих матеріалів у процесі навчання учнів початкових класів»

description: У матеріалі на заявлену тему з досвіду роботи авторка пише, що гарний результат можна отримати, проводячи уроки-вірші. Це зацікавлює дітей, вони з інтересом слідкують за ходом уроку

category: Методика та технологія


title: Стаття «Психолого-педагогічні аспекти застосування тестових завдань під час вивчення іноземної мови в загальноосвітній школі»

description:
У статті розглянуто психолого-педагогічні аспекти застосування тестових завдань у процесі вивчення іноземної мови та їх роль у розкритті індивідуальних особистостей учнів. Висвітлено ряд питань щодо доцільності видів тестів та цілей їх використання в практичній діяльності вчителя. Особлива увага зос

                  ереджена на проблемних аспектах розробки та впровадження тестів під час поглибленого вивчення іноземних мов у загальноосвітніх школах

category: Методика та технологія


title: Стаття «Задачі з логічним навантаженням в початкових класах»

description:
Розвиток логічного мислення в молодшому шкільному віці – необхідна передумова  гармонійного формування особистості людини. Саме цей вік сприятливий для навчання виконувати гнучкі розумові операції, для розвитку творчої ініціативи, винахідливості. Роль математики в розвитку логічного мислення діте

                  й виключно велика, бо предметом її вивчення є абстрактні поняття й закономірності.
Специфіка цього предмета створює найбільш широкі можливості для формування уміння критично мислити. Залучаючи учнів до розв’язання задач із логічним навантаженням, учителі тим самим стимулюють розвиток пізнавальних інтересів учнів, розкривають їх творчий потенціал, сприяють підвищенню якості знань, впливають на якісні зміни в особистості дитини.
Різні види логічних задач можна пропонувати учням на різних етапах уроку: під час усної лічби, закріплення та узагальнення знань, хвилин цікавої математики. Основні  логічні прийоми формування понять (аналіз, синтез, порівняння, абстрагування, узагальнення, конкретизація, класифікація) лежать в основі розв’язання завдань з логічним навантаженням, які є також чудовим засобом для розвитку математичного мислення. Вони розвивають вміння логічно міркувати, підвищують активність думки. При регулярному застосуванні їх на уроках математики та при активній участі дітей можливо досягти динаміки в рівні логічного мислення.
Пропоную  приклади таких задач:
У кожної із 3 сестер – по одному брату. Скільки дітей в сім’ї? (4 дітини).
У кошику лежить 5 яблук. Як розділити ці яблука між п’ятьма дівчатками так, щоб кожна дівчинка отримала по 1 яблуку і щоб 1 яблуко залишилось у кошику? ( Одній дівчинці потрібно дати яблуко разом з кошиком).
Три подруги – Наталка, Лариса, Оля – мають плаття різного кольору: чорне, біле, синє. У Наталки плаття не чорне і не біле. У Олі – не біле. Яке плаття має кожна дівчинка? ( Наталка – синє, Лариса – біле, Оля – чорне).
У змаганнях з бігу Юрко, Андрій та Сергійко посіли призові місця. Яке місце посів кожний, якщо Андрій – не третє і не друге, Сергійко – не третє? ( Юрко – 3, Андрій – 1, Сергійко – 2).
Петрик і Мишко мають прізвища Біляк і Чорняк. Яке прізвище має кожен з хлопчиків, якщо Петрик на 2 роки старший від Біляка? (Петрик – Чорняк, Мишко – Біляк).
Ганнуся і Марійка мають прізвища Строгова і Добрина. Яке прізвище має кожна з дівчаток, якщо відомо, Марійка і Добрина – однокласниці? (Ганнуся – Добрина, Марійка –Строгова).
Вінні-Пух такий самий на зріст, як крокодил Гена, а крокодил Гена вищий, ніж Чебурашка. Хто нижчий – Вінні-Пух чи Чебурашка? (Чебурашка).
П’ять рибалок за 5 годин випотрошили 5 судаків. За скільки годин 100 рибалок випотрошать 100 судаків?(За 5 годин).
Із трьох лимонів два мають однакову масу, а третій легший. Як за допомогою одного зважування на шалькових терезах визначити, який з них легший?(Потрібно покласти 2 лимони на 2 шальки терезів. Якщо вони в рівновазі, то третій – легший. Якщо вони не в рівновазі, то легший на верхній шальці).
Іванко живе вище від Петрика, але нижче від Семена, а Микола живе нижче від Петрика. На якому поверсі чотириповерхового будинку живе кожен з них? (Микола – 1, Петрик – 2, Іван – 3, Семен – 4).
Чи можна, маючи дві посудини місткістю 5 л і 3 л, набрати з водопровідного крана 4 л води? ( Наповнюємо 5-літрову посудину і з неї відливаємо 3 л до трилітрової посудини. Потім воду з трилітрової посудини виливаємо зовсім й наливаємо до неї 2 л, які залишилися в 5-літровій банці. Наповнюємо 5-літрову банку ще раз, виливаємо до трилітрової банки 1 л і у 5-літровій посудині залишається 4 л).
Висота сосни 20 м. По ній повзе слимак, щодня піднімаючись угору на 2 м, а щоночі спускаючись на 1 м униз. За скільки днів слимак підніметься на верхівку сосни? ( За 19 днів).
Дві чашки й два глечики важать стільки, скільки 14 блюдець. Один глечик важить стільки, скільки одна чашка і одне блюдце. Скільки блюдець урівноважить один глечик? ( Один глечик урівноважить 4 блюдця).
Зустрілись 3 приятелі: скульптор Біленко, скрипаль Чорненко і художник Руденко. «Чудово, що один із нас блондин, другий брюнет, а третій рудоволосий, але ні в кого з нас немає волосся того кольору, на який вказує прізвище», - зауважив брюнет. «Ти маєш рацію» - сказав Біленко. Якого кольору волосся в художника? ( Руденко – брюнет).
Для Івана, Толі й Мишка є три пироги: з рисом, капустою і яблуками. Мишко не любить пирога з яблуками і не їсть з капустою. Іванко не любить пирога з капустою. Хто що їсть? (Іван – з яблуками, Толя – з капустою, Мишко – з рисом).
П’ять товаришів спускалися з гори на санчатах. Ігор проїхав далі від Романа, але ближче, ніж Олег. Костя проїхав менше від Романа, Ілля – далі від Олега. Хто з дітей проїхав далі всіх, а хто – найменше від усіх? (Ілля – далі всіх, Костя – найменше від усіх).

category: Методика та технологія


title: Розробка тренінгу «Методичний супровід здійснення вчителем біології просвітницько-профілактичної діяльності в рамках тижня біології»

description: План-конспект тренінгу на заявлену тему, мета якого - підвищити рівень поінформованості вчителів біології з питань впровадження просвітницько-профілактичних програм на місцях

category: Методика та технологія


title: Майстер-клас «Реалізація міжпредметних зв’язків на уроках історії України та української літератури в старших класах»

description:
Розробка майстер-класу, мета якого - репрезентувати скоординовану діяльність учителів-предметників щодо реалізації міжпредметних зв’язків на уроках історії України та української літератури в старших класах; показати, що використання міжпредметних зв’язків дає можливість учителю, застосувавши розмаї

                  ття інтерактивних вправ, змінити роль авторитарного транслятора інформації на координатора навчального процесу; продемонструвати на практиці реалізацію міжпредметних зв’язків на різних етапах уроку

category: Методика та технологія


title: Методичний посібник «Упровадження дистанційного навчання в роботу вчителя-словесника»

description:
У матеріалі на заявлену тему з досвіду роботи автори пишуть, що реагувати на всі події маємо мобільно й конструктивно. Інтелект і творчість громадянина інформаційної доби - продукт створених ним інформаційних технологій та комунікативних форматів. Застосування інформаційно-комунікативних технологій

                  у галузі освіти стало загальною необхідністю

category: Методика та технологія


title: Стаття «Проектна діяльність як ефективна форма організації комунікативно-пізнавальної діяльності на уроках англійської мови»

description:
У матеріалі на заявлену тему з досвіду роботи авторка розглядає проектування як систему комунікативних завдань, що становлять структуру дослідної діяльності учнів, застосовує проект як матеріалізований продукт діяльності учнів, який постає у вигляді розгорнутого розв'язання будь-якої проблеми матері

                  ального, соціального, історичного, науково-дослідного характеру, яку учні визначають самостійно

category: Методика та технологія


title: Стаття «Використання LEGO-технології у вихованні учнів початкової школи»

description:
Учитель повинен обирати собі великі цілі, неспівмірні з його зусиллями, і тому, що тільки так зможе він підняти своїх учнів і піднятися сам. Цілі, які вище його самого, зроблять його оптимістом, шукаючим романтиком, і він зможе тоді створити неможливе. Він мусить взятися

                   за великі цілі ще й тому, що він смертний, і він зобов'язаний затвердити на нашій планеті частку його доброти, яка випала йому на долю.Ш. О. Амонашвілі
ЛЕГО – одна з найвідоміших і поширених нині педагогічних систем, широко використовує моделі реального світу і предметно-ігрову середу навчання і розвитку дитини.
Перспективність застосування ЛЕГО - технології обумовлюється її високими освітніми можливостями: багатофункціональністю, технічними та естетичними характеристиками, використанням у різних ігрових і навчальних зонах.
ЛЕГО – одна з найвідоміших і поширених нині педагогічних систем, широко використовує моделі реального світу і предметно-ігрову середу навчання і розвитку дитини.
Перспективність застосування ЛЕГО - технології обумовлюється її високими освітніми можливостями: багатофункціональністю, технічними та естетичними характеристиками, використанням у різних ігрових і навчальних зонах.
Діти народжують нові ідеї, втілюючи в реальність те, що могло б бути насправді. І допомагають їм у цьому різноманітні набори ЛЕГО, які створюють поживний ґрунт для гри, навчання, творчості, фантазії.
Основним видом діяльності школярів є гра. Робота з конструктором ЛЕГО дозволяє молодшим школярам у формі пізнавальної гри дізнатися багато важливих ідей і розвинути необхідні в подальшому житті навички. Відбувається знайомство з навколишнім світом за допомогою гри та творчості.
На кожному занятті педагог пропонує певну тему, що стосується історії, географії, культури, техніки, містобудування та ін. А діти конструюють на задану тему. Особливості конструктора ЛЕГО, його високу якість дозволяють дітям втілити найрізноманітніші проекти, працюючи за своїм задумом і в своєму темпі, самостійно вирішуючи поставлену задачу, бачити продукт своєї діяльності, конструювати свої простори, в яких можна з задоволенням грати, змінювати і вдосконалювати.
Завдяки цій технології:
дитина користується тільки виразними засобами (інтонацією) без міміки і пантоміміки;
атмосфера майбутнього інсценування або відтворення завдань породжує в учасників потужні стимули, викликає у них сильні відчуття, пов'язані з детальним обмірковуванням образів героїв, яких їм треба змоделювати, озвучити (зіграти);
завдяки LEGO на заняттях створюється атмосфера, в якій діти відчувають себе господарями, творцями;
саме конструювання перетворює персонаж з абстракції в реальність і дає можливість дитині уявити собі героя як живого;
активізується словниковий запас дитини, розвивається творчість дітей, формуються навички діалогічного мовлення;
на етапі роботи з конструювання моделей діти вчаться працювати у групі з 2-4 чол, дає позитивні результати: вони вчаться спілкуватися, бути терпимими один до одного і до невдач товариша, частіше приходити на допомогу один одному;
у процесі конструювання та інсценізації діти переживають події ще раз;
створюється атмосфера змагання.
Отже, використання LEGO на заняттях своїм змістом, формою організації та результативністю сприяє формуванню вміння аналізувати, порівнювати, зіставляти, виділяючи характерні особливості героїв, подій і т. д., що впливає на розвиток уваги, спостережливості, пам'яті, просторових уявлень, уяви.
Добре організована робота з конструктором LEGO має великий виховний потенціал: допомагає виробляти певні якості особистості – посидючість, терпіння, взаємоповагу, охайність.
Все це разом узяте і дозволяє активізувати мислення, формувати стійкий інтерес до організованості.
В результаті аналізу формується самооцінка й усвідомлення оцінки себе іншими людьми (рефлексія).
Завдяки використанню конструктора LEGO на заняттях, діти стають активними учасниками заняття, усвідомленими стають знання учнів, більш надійними навички. Учні люблять ці заняття.
Розробка заняття-мандрівки з використанням ЛЕГО-технології для учнів «Мандрівка до казкового лісу»
Учні: 1-4 класів.
Мета: вчити учнів вигадувати і описувати персонажів, розвивати пам'ять, увагу, спостережливість, дрібну моторику рук і пальців, конструктивне мислення; виховувати любов до природи.
Обладнання: цеглинки LEGO DUPLO, платформи, зображення.
Завдання:
Учні будують якусь «істоту» зі своїх шести цеглинок.
Учні по черзі описують своє «створіння».
Хід заняття:
Добрий день, шановні друзі. Я прошу вас сісти зручніше, бо ми вирушаємо у мандрівку до казкового лісу (звучить приємна мелодія та звуки лісу).
Отже, закриваємо оченята і уявили себе у лісі. Ви бачите розкидисті дерева до небес, а по гілкам скачуть білочки; з гілки на гілку перелітають співаючі пташки, а внизу під деревами – своє життя… Ось пробіг з грибами на голках їжачок, жабка пострибала…а це хто заплутався у кущах? Придивіться краще! Кого ви побачили? Якась чудернацька тваринка. А тепер відкривайте свої оченята і спробуйте її відтворити за допомогою шести цеглинок (учні виконують завдання).
Молодці, а тепер підніміть і покажіть нам, кого ж ви побачили у лісі? (учні показують своїх «істот»). Добре. А що ви можете про них розповісти? (Учні по черзі розповідають про своїх «істот»).
Коли я подорожувала лісом разом із вами, то натрапила там на лісовий будиночок. І знаєте, кого я там зустріла? (Показуючи учням ЛЕГО малюнок, учні відповідають). Так, звичайно. Вовчика-братика.
Біг Вовчик через ліс-ліс-ліс, і побачив будиночок у лісі-лісі-лісі, зупинився він і запитав: - «Хто-хто у будиночку живе?», - ніхто не відповів, і вирішив Вовчик-братик жити в лісовому будиночку.
А хто наступний завітає до будиночку? (Учні пропонують свої історії).
І стали вони жити однією лісовою родиною. Вовчик-братик, …..і т.д. (Учні демонструють своїх «тваринок»).
Дякую за казочку. Сідайте, будь ласка.
Ми сьогодні з вами побували у казковому лісі, де зустріли багато різноманітних, незвичайних тваринок і відтворили їх за допомогою шести цеглинок. Мені було приємно познайомитися з вашими тваринками і цікаво подорожувати. На все добре. До нових зустрічей!

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Використання мультимедійних технологій на уроках біології»

description: Метою роботи є проаналізувати існуючі електронні засоби навчального призначення з біології, визначити їхню роль у навчальному процесі та надати узагальнювальні поради вчителям щодо використання мультимедійних засобів під час проведення уроків

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Методичні аспекти розв’язання задач на одночасний рух і спільну роботу»

description:
У роботі прослідковано «еволюцію» задач на сумісну роботу в шкільному курсі математики, розглянуто один з методичних підходів щодо вивчення подібних задач, поступового, покрокового розуміння учнями суті задач на сумісну роботу, зв’язку між такими величинами, як об’єм роботи, час (окремий, сумісний)

                  і швидкість виконання роботи (окрема, сумісна)

category: Методика та технологія


title: Розробка методичного прийому «Тридцять варіантів за три хвилини» для організації самостійної роботи на уроках алгебри в 9-11 класах

description: Суть використання цього прийому продемонстровано на прикладі організації самостійної роботи з теми «Розв'язування нерівностей методом інтервалів»

category: Методика та технологія

grade: 9 клас


title: Методична розробка «Робота з попередження проявів жорстокості та насильства»

description:
У матеріалі на заявлену тему авторка пише, що практична реалізація прав дитини в школі можлива лише за таких умов: соціально-психологічна діяльність педколективу, яка б сприяла становленню особистості та індивідуальності учнів; необхідність володіти знаннями в системі загальнолюдських цінностей, нео

                  бхідність організування процесу виховання, побудованого на практичному, осмисленому дотриманні прав дитини

category: Методика та технологія


title: Стаття «Особливості впровадження різнорівневих завдань на уроках математики»

description:
У матеріалі на заявлену тему з досвіду роботи авторка пише, що, навчаючись за різнорівневими завданнями, усі учні залучені до активного навчання, в процесі якого один вид роботи змінюється на інший, де сильні учні самостійно, а слабкі з допомогою вчителя, працюють на розширення зони найближчого розв

                  итку за своєю індивідуальною освітньою траєкторією

category: Методика та технологія


title: Методична розробка «Використання медіа-візуальних засобів навчання в процесі вивчення хімії»

description: Мета роботи – вдосконалення методики застосування комп'ютерних технологій при навчанні хімії

category: Методика та технологія