title: Оптимальні форми та методи роботи шкільної бібліотеки

description:
Нині в Україні відбувається становлення системи освіти та виховання, зорієнтованих на входження у світовий процес. Воно супроводжується істотними змінами в педагогічній теорії та практиці навчально-виховного процесу. Відбувається зміна освітньої та виховної роботи: пропонується новий зміст та під

                  ходи, нові стосунки, новий педагогічний менталітет. Освіту в сучасній школі зорієнтовано на озброєння школярів методами пізнання й аналізу теоретичних положень основ наук, оволодіння ними за допомогою нових способів мислення; озброєння навичками систематичної роботи з джерелами інформації. Залучення шкільної бібліотеки до виконання цих завдань посилює її освітні функції та педагогічну спрямованість. Шкільна бібліотека-єдине доступне джерело інформації для учнів, яке забезпечує їх інформаційними ресурсами, місце соціальних комунікацій, де зустрічаються учні різного віку, вчителі. Бібліотека загальноосвітнього навчального закладу є його обов’язковим структурним підрозділом, який здійснює бібліотечно-інформаційне, культурно-просвітницьке забезпечення навчально-виховного процесу як в урочний, так і в позаурочний час. Свою діяльність організовує спільно з педагогічним колективом, відповідно до планів роботи і регламентуючої документації, що затверджується директором закладу. Навчальний заклад забезпечує правові, організаційні, фінансові та матеріальні умови, необхідні для функціонування бібліотеки, зокрема, належне зберігання, використання і поповнення фондів бібліотеки, гарантує їх цілісність, неподільність і не відчуженість. Приміщення, обладнання, майно бібліотеки утримується навчальним закладом на безстроковому і безоплатному користуванні та оперативному управлінні. У своїй діяльності бібліотеки керуються Законом України «Про освіту»,Законом України «Про бібліотеки і бібліотечну справу», іншими законодавствами та підзаконними нормативно-правовими актами, а також «Положенням про бібліотеку загальноосвітнього навчального закладу», тощо. Закон України «Про бібліотеки і бібліотечну справу визначає статус бібліотеки, правові та організаційні засади діяльності бібліотек і бібліотечної справи в Україні, обов’язки та права бібліотек і користувачів. «Положення про бібліотеку загальноосвітнього навчального закладу» визначає основні завдання, зміст роботи, управління і структуру шкільної бібліотеки. Указ Президента України від 22.03.2009 р. «Про невідкладні заходи щодо розвитку бібліотек України» доручає Кабінету міністрів України вжити заходів щодо створення національної системи електронного інформаційно-бібліотечного ресурсу. В Маніфесті шкільних бібліотек, який був прийнятий 66 Генеральною конференцією міжнародного професіонального суспільства в Ієрусалімі, визначено завдання шкільних бібліотек про необхідність співпраці шкільного бібліотекаря з учителями, учнями, батьками. Шкільна бібліотека підтримує та забезпечує освітні та виховні задачі. В інструкції «Про порядок доставки комплектування» визначено порядок комплектування, обліку навчальної літератури, доставки та розповсюдження навчальної літератури. В цій Інструкції зазначено, що безпосередньо роботу з бібліотечним фондом підручників у школі веде бібліотекар. За організацію роботи щодо створення і своєчасного поповнення бібліотечного фонду шкільних підручників відповідає директор школи. Директор школи та його заступники, педагогічний і учнівський колективи проводять систематичну роботу щодо збереження бібліотечного фонду, організують огляди-конкурси книг. Учні 1-11 класів зобов'язані бережливо ставитися до підручників і нести за них відповідальність. Основні завдання: Бібліотечно-інформаційне обслуговування користувачів у забезпеченні всіх напрямків навчально-виховного процесу; Розширення бібліотечно-інформаційних послуг на основі удосконалення традиційних і засвоєння нових бібліотечних форм і методів роботи. Введення в роботу бібліотеки новітніх технологій; Формування в учнів вмінь та навичок бібліотечного користувача; Сприяння вихованню гармонійної, морально досконалої особистості, свідомої свого громадського обов’язку; Всебічне сприяння підвищенню фахової, педагогічної майстерності вчителів, вихователів, батьків шляхом популяризації педагогічної літератури і надання інформації про неї.; Бібліотечно-інформаційне забезпечення особистих потреб користувачів у дозвіллєвій діяльності, у профорієнтаційному визначенні; Виховання в учнів інформаційної культури. Відкриття бібліотеки здійснюється за наявністю відповідної матеріально-технічної, науково-методичної бази: приміщення, початкового книжкового фонду (навчального), книгосховища, абонементу, читального залу (кімнати), забезпечення необхідним бібліотечним обладнанням, бібліотечною технікою, комп’ютерами, охоронними і протипожежними засобами. Забороняється використовувати приміщення бібліотеки для робіт не передбачених завданнями бібліотеки. Загальне керівництво, створення необхідних умов для здійснення якісної та ефективної роботи, контроль за діяльністю бібліотеки, прийом на роботу бібліотечних працівників здійснює директор навчального закладу. Режим роботи бібліотеки встановлюється директором навчального закладу відповідно до внутрішнього трудового розпорядку з урахуванням змінності навчання. Один раз на місяць в бібліотеці встановлюється санітарний день. Щоденно дві години робочого дня виділяється на виконання внутрішньої бібліотечної роботи. Бібліотека працює згідно з планом роботи, затвердженим директором навчального закладу, який є складовою частиною плану навчально-виховної роботи закладу. Річний звіт бібліотеки є складовою частиною річного звіту закладу. При бібліотеках працює читацький актив з числа учнів, вчителів і батьків, який допомагає працівникам бібліотеки у виконанні бібліотечної роботи. Для вирішення актуальних питань діяльності бібліотеки на правах дорадчого органу може бути створена бібліотечна рада, до складу якої входять працівники бібліотеки, представники педагогічного колективу, бібліотек регіону, громадськості, а також батьки та учні. В шкільній бібліотеці використовуються такі звітні документи: План роботи бібліотеки – це заздалегідь окреслена система заходів бібліотечно-бібліографічної діяльності, що передбачає порядок, послідовність, термін та відповідальних за їх виконання. Перед складанням плану роботи на новий рік завідувач бібліотеки (бібліотекар) ознайомлюється з річним планом навчально-виховної роботи, освітнього закладу, визначає завдання та зміст роботи бібліотеки, враховує масові заходи закладу. Враховуються знаменні історичні й пам’ятні дати у житті нашої держави, професійні свята. Розділи плану роботи бібліотеки: формування та організація фонду бібліотеки; обслуговування користувачів; довідково-бібліографічне обслуговування; інформаційне забезпечення; проведення масових заходів: індивідуальна робота; реклама діяльності бібліотеки: підвищення кваліфікації бібліотекарів. Сумарна книга обліку підручників відображає надходження книг, вибуття списаної літератури та підсумки надходжень. Інвентарна книга – документ, в якій фіксуються всі видання, що надходять до бібліотеки. Щоденник роботи шкільної бібліотеки є основним документом, в якому ведеться денний облік читачів та обслуговування, масова та методична робота. Заповнюється щоденник роботи кожен день. Традиційно шкільні бібліотеки розглядаються як навчально-допоміжні підрозділи, які забезпечують літературою та інформацією навчальний процес. Однак, зміни, які відбуваються в сучасній освіті, примушують і бібліотечних працівників подивиться на діяльність бібліотеки в навчальному закладі, побачить у ній педагогічну складову. За визначенням, педагогічна діяльність-це практична діяльність щодо навчання (передачі знань), виховання (формування якостей й переконань) та освіти (накопичення, перетворення в органічну єдність знань, навичок, умінь та моральних якостей особистості). В цьому плані шкільна бібліотека-особливе педагогічне середовище, де бібліотекар у своїй професійній діяльності виступає як тьютор, який формує навички й уміння самостійної самоосвітньої діяльності учнів, консультант при пошуку джерела інформації, наставник, який навчає критичному осмисленню найденої інформації, організатор індивідуальної та колективної діяльності учнів. Таким чином, він розвиває дітей, навчає їх і виховує бібліотечними формами й методами здійснює педагогічну діяльність. Паралельно в бібліотеці відбувається постійне навчання й підвищення кваліфікації педагогів щодо питань керівництва дитячим читанням, удосконалення особистої самоосвітньої та інформаційної діяльності. Відокремлюють три соціальні функції бібліотек –комунікативна, кумулятивна та меморіальна. Таким чином, бібліотека є культурним феноменом, виконуючим у суспільстві роль зберігання та розповсюдження, популяризації соціально-значимих культурних цінностей. Бібліотека виконує і функцію соціальної пам’яті людства: збирати, зберігати та надавати інформацію, документи. Ознайомлення користувачів з документами, інформацією сприяє освіті, просвітительству. Яка ж мета професіонально-педагогічної діяльності бібліотекаря?Перш за все, сприяти підготовці учнів до життя, до вміння виживати в сучасних умовах. Крім того, потрібно допомагати молодим читачам у професіональному самовизначенню, допомогти зберегти індивідуальність, стати творчою особистістю. Бібліотекарі здійснюють керівництво пізнавально-практичною діяльністю: впроваджують до бібліотечних заходів міжпредметні елементи та підтримувати міжпредметні зв’язки; методично підтримують комунікативну та інтеграційну діяльність, сприяють навчальній та дозвільній практиці учнів, їх творчому розвитку. Роль шкільної бібліотеки може бути значною в реалізації наступних функцій освіти: формування мовленнєвої діяльності учнів (слухання, говоріння, читання, письмове мовлення); формування громадської грамотності (сукупність здібностей, які включають грамотність мови, письма, здібність критично мислити, адекватно діяти в умовах полеміки). Для здійснення всього переліченого потрібно з успіхом використовувати педагогічний потенціал багатого арсеналу бібліотечних форм і методів. Методи роботи шкільної бібліотеки: індивідуальні; масові; діагностичні; інформаційні. Індивідуальна робота шкільної бібліотеки Одним із факторів становлення особистості є бібліотека, книга, інформація, через яку сприймається світ. Саме шкільні бібліотекарі під час бесід, а саме вони є поширеною формою індивідуальної роботи, орієнтують учня-читача у виборі необхідних матеріалів. Наступний метод індивідуальної роботи – консультації, які знайомлять читачів із довідковим апаратом книги( передмовою, післямовою, змістом, анотацією). Ще один метод індивідуальної роботи, якій використовують бібліотекарі – інформування. Індивідуальне інформування полягає в постійному сповіщанню читачів про надходження новинок.Цінність інформації – в її оперативнім представленні. В ході індивідуального інформування користувач і бібліотекар працюють як партнери, узгоджуються форми надання інформації( підбор, тематичний список, бібліографічні посібники, роздруківка баз даних за темою. В сучасних умовах однією з форм допомоги при індивідуальнім інформуванні може бути доступ до Internet. Залишається актуальною така форма індивідуального обслуговування як індивідуально-планові читання. В сучасній практиці використовуються три види індивідуально-планового читання: Плани читання на основі аналізу найбільш поширених інтересів і запитів користувача. Списки літератури за якоюсь темою «Що читати далі?» Складання читачами сумісно з бібліотекарем план подальшого читання. Нині зростає роль діалогу як демократичного шляху в пошуках істини. У такій спосіб реалізується механізм відповідей на запитання, які хвилюють дітей. Складність індивідуальної роботи з читачами потребує серйозних знань психології особистості та прийомів роботи з читачами. Тут відкривається простір для творчих пошуків бібліотекаря, думаючого над тим як зацікавити читачів. Масова робота шкільної бібліотеки Масову роботу шкільної бібліотеки слід розглядати як складову системи роботи школи з формування основ бібліотечно-бібліографічної грамотності школярів. Масове обслуговування поділяється на групові та фронтальні. Для здійснення групового та фронтального обслуговування використовується сукупність форм і методів, які поділяються на: наочні(книжкові виставки); усні(інформування, бібліографічний огляд), комплексні(бібліотечні вечори, літературні вітальні, літературні ігри тощо). Ефективними технологіями масової роботи шкільної бібліотеки є книжкові виставки, огляди літератури, цикли читань, обговорення книг, читацькі конференції, різноманітні особистісно-рольові та літературні ігри(конкурси, вікторини, подорожі книгами), усні журнали, літературні вечори тощо. Діагностичні форми роботи шкільної бібліотеки У будь якому дослідженні значна увага приділяється методиці дослідження. Основний метод – опитування читачів, як письмове(анкета), так і усне ( інтерв’ю). Існують ще декілька методів діагностичного дослідження: спостереження, аналіз документів, відвідування уроків, тестування. Анкетування це метод збору інформації, який спирається на опитування читачів за допомогою анкет. Анкетування можна проводити з метою вивчення інтересів, виховання культури читання, з метою виявлення відношення до книги тощо. Спостереження – метод діагностичного дослідження, який відбиває зміни вивчаємого об’єкту, його кількісно – якісних характеристик. З метою виявлення загальної картини того, як читають наші учні, бібліотекарі району періодично проводять групові або загальні аналізи читання. Не забувають вони і про такі форми моніторингу як анкетування та інтерв’ювання. Вони дають змогу оцінити ефективність здійсненої бібліотекою навчального закладу роботи. Інформаційне обслуговування Головні тенденції розвитку інформаційних технологій у бібліотеках визначені як: 1.Формування парку персональних комп’ютерів. 2.Використання в бібліотечному обслуговуванні ком пакт-дисків. 3. Використання ресурсів Internetа. 4.Формування електронних бібліотек. Найактуальнішою проблемою розвитку сучасного інформаційного центру на базі бібліотеки є створення медіа теки або медіа центра, які надають доступ учням та учителям до різних видів інформації для їх самостійної самоосвітньої роботи. Шляхи модернізації діяльності бібліотеки як інформаційної системи навчального закладу: формування інформаційного ресурсу з метою гарантованого доступу до інформації як на традиційних так і на нетрадиційних носіях, як локальних так і віддалених джерел інформації; інформаційно-бібліографічна підтримка навчальної, творчо-пізнавальної, самоосвітньої, дозвіллєвої діяльності учнів; інформаційно-консультативний супровід професійного зростання педагогічного колективу спрямованого на підвищення ефективності навчально-виховного процесу; інформаційна підтримка пошукової науково-дослідницької діяльності учнів, науково-педагогічних досліджень педагогів (МАН, науково-методична проблема школи, сприяння розробці акторських програм та посібників, апробація підручників); формування навичок незалежного користувача, інформаційної компетентності особистості. Бібліотечні інновації Бібліотечні інновації – це результат творчого пошуку оригінальних, нестандартних рішень різних бібліотечних проблем. Безпосереднім результатом творчого пошуку можуть бути нові бібліотечні технології, оригінальні виховні ідеї, форми й методи пропаганди літератури, нестандартні підходи в управлінні. Але цей процес має й іншій бік. Результатом інновацій як процесу творчої діяльності є й підвищення професійної майстерності бібліотекаря, рівня його культури, мислення, світогляду. Останнім часом набули популярності інноваційні технології навчання (робота в малих групах, карусель, акваріум); технології колективно-групового навчання (мікрофон, броунівський рух, мозаїка); технології ситуативного моделювання (рольові та імітаційні ігри); технологія відпрацьовування дискусійних питань ( займи позицію, дебати, шоу) тощо. Прагнення бібліотечних працівників оновити методику масової та індивідуальної роботи, співпадає з бажанням читачів отримувати інформацію у живій, емоційно-насиченій, незвичайній для них формі. Бібліотекарі прагнуть, щоб учень мав відомості про книгу, зацікавився нею настільки, щоб вільний час намагався присвятити читанню, міг зрозуміти книжку. Для досягнення цих цілей бібліотекар використовує методи індивідуального й масового керівництва читанням та їх форми. Бібліотеки впроваджують окремі напрями маркетингу в своїй роботі: реклама бібліотеки, візитки, буклети, слогани, що сприяє позитивному іміджу бібліотеки, залучає до себе увагу учнів, батьків, педагогічного колективу. Гарною рекламою діяльності бібліотеки може стати по-іншому проведена традиційна акція «Подарунок бібліотеці», під час якої читачі дарують книжки і презентують їх. З нових форм роботи серед бібліотекарів району популярні: захист читацьких формулярів, бенефіс читача, творчі завдання, урок-діалог, урок мандрівка, урок порада, урок інтелект-шоу, літературний марафон, літературний кафетерій, дебати, аукціони, ринги тощо. Шкільні бібліотекарі району велику увагу приділяють пошуку оптимальних цілеспрямованих новітніх технологій щодо популяризації художньої літератури. Позитивною рисою цих інновацій у роботі шкільних бібліотек є те, що вони не тільки сприяють популяризації фондів шкільної бібліотеки, задоволенню читацьких інтересів різних вікових груп школярів, але й розкривають перед ними творчі можливості та здібності бібліотекарів як фахівців із розвитку особистості. І закінчити хочеться роздумами Олександра Івановича Герцена: «Вся жизнь человечества последовательно оседала в книге: племена, люди государства исчезали, а книга оставалась. Она росла вместе с человечеством, в нее кристаллизовались все учения, потрясающие умы, и все страсти, потрясавшие сердца; в нее записана та огромная исповедь бурной жизни человечества, та огромная аутография, которая называется Всемирной историей. Но в книге не одно прошедшее; она составляет документ, по которому мы вводимся во владение настоящего, во владение, своей суммы истин и усилий, найденных страданиями, облитых иногда кровавым потом, она – программа будущего».

category: Адміністрування школи


title: Готовність до інноваційної діяльності як особливий вид творчого розвитку педагога

description:
Готовність до інноваційної діяльності педагога є показником його здатності нетрадиційно вирішувати освітні проблеми. Дана стаття знайомить з поняттям "інновація", розкриває його зміст та сутність, доводить необхідність творчого розвитку сучасного вчителя шляхом впровадження інноваційних технологі

                  й в освітній процес. Розвиток суспільства потребує від педагогічної науки нових, інноваційних підходів та методів навчання. Однією з важливих якостей педагога, умов успішності його як професіонала є готовність до інноваційної діяльності. Поняттям "інновація" позначають нововведення, новизну, зміну, введення чогось нового. Стосовно педагогічного процесу інновація означає введення нового в цілі, зміст, форми і методи навчання та виховання; в організацію спільної діяльності вчителя і учня. Інновації самі по собі не виникають, вони є результатом наукових пошуків, передового педагогічного досвіду окремих учителів і цілих колективів. Основу інноваційних процесів в освіті складають дві важливі проблеми педагогіки - проблема вивчення, узагальнення і поширення передового педагогічного досвіду та проблема впровадження досягнень психолого-педагогічної науки в практику. Головною рушійною силою інноваційної діяльності є вчитель, оскільки суб'єктивний чинник є вирішальним під час впровадження і поширення нововведень. Педагог-новатор є носієм конкретних нововведень, їх творцем, модифікатором. Він має широкі можливості і необмежене поле діяльності, оскільки на практиці переконується в ефективності наявних методик навчання і може коригувати їх, проводити докладну структуризацію досліджень навчально-виховного процесу, створювати нові методики. Основна умова такої діяльності — інноваційний потенціал педагога. Інноваційний потенціал педагога — сукупність соціокультурних і творчих характеристик особистості педагога, яка виявляє готовність вдосконалювати педагогічну діяльність, наявність внутрішніх засобів та методів, здатних забезпечити цю готовність. Педагогічні інновації потребують принципово нових методичних розробок, нової якості педагогічного новаторства. Успішність інноваційної діяльності передбачає, що педагог усвідомлює практичну значущість різних інновацій у системі освіти не лише на професійному, а й на особистісному рівні. Однак включення педагога в інноваційний процес часто відбувається спонтанно, без урахування його професійної та особистісної готовності до інноваційної діяльності. Отже, у структурі професійно спрямованої особистості педагога готовність до інноваційної діяльності є показником його здатності нетрадиційно вирішувати актуальні для особистісно-орієнтованої освіти проблеми. Часто провідним мотивом інноваційної педагогічної діяльності є пізнавальний інтерес. Пізнавальні інтереси педагога, орієнтованого на застосування інноваційних освітніх технологій, концентруються навколо потреби у науковому розумінні різноманітних аспектів особистісної орієнтації освіти; на осмисленні власного досвіду, ступеня ефективності педагогічної діяльності, формування своєї позиції щодо змін у системі освіти; використанні нових знань у власній практичній діяльності. Креативний компонент готовності до інноваційної педагогічної діяльності виявляється через відкритість щодо педагогічних інновацій, гнучкість, критичність мислення, творчу уяву. Готовність до інноваційної педагогічної діяльності — особливий особистісний стан, який передбачає наявність у педагога мотиваційно-ціннісного ставлення до професійної діяльності, володіння ефективними способами і засобами досягнення педагогічних цілей, здатності до творчості і рефлексії. Виділяють основні критерії готовності до інноваційної діяльності: усвідомлення необхідності інноваційної діяльності; готовність до творчої діяльності щодо нововведень у школі; впевненість у тому, що зусилля, спрямовані на нововведення, принесуть результат; узгодженість особистих цілей з інноваційною діяльністю; готовність до подолання творчих невдач; органічність інноваційної діяльності, фахової та особистісної культури; рівень технологічної готовності до інноваційної діяльності; позитивне сприйняття свого минулого досвіду і вплив інноваційної діяльності на фахову самостійність; здатність до фахової рефлексії. Багато проблем, що постають перед педагогами, які працюють в інноваційному режимі, пов’язані з низькою інноваційною компетентністю. Інноваційна компетентність педагога — система мотивів, знань, умінь, навичок, особистісних якостей педагога, що забезпечує ефективність використання нових педагогічних технологій у роботі з дітьми. Компонентами інноваційної компетентності педагога є: поінформованість про інноваційні педагогічні технології; належне володіння їх змістом і методикою; висока культура використання інновацій у навчально-виховній роботі; особиста переконаність у необхідності застосування інноваційних педагогічних технологій. Готовність до інноваційної діяльності є внутрішньою силою, що формує інноваційну позицію педагога. За структурою це складне утворення, яке охоплює різноманітні якості, властивості, знання, навички особистості. Як один із важливих компонентів професійної готовності, вона є передумовою ефективної діяльності педагога, максимальної реалізації його можливостей, розкриття творчого потенціалу. Джерела готовності до інноваційної діяльності сягають проблематики особистісного розвитку, Підготовлений до інноваційної професійної діяльності педагог має такі професійні й особистісні якості: усвідомлення змісту і цілей освітньої діяльності у контексті актуальних педагогічних проблем сучасної школи; осмислена, зріла педагогічна позиція; уміння по-новому формулювати освітні цілі з предмета; здатність вибудовувати цілісну освітню програму, яка враховувала б освітні стандарти, нові педагогічні орієнтири; співвіднесення сучасної реальності з вимогами особистісно-орієнтованої освіти; здатність бачити індивідуальні здібності дітей і навчати відповідно до їх особливостей; уміння продуктивно, нестандартно організувати навчання й виховання, володіння технологіями, формами і методами інноваційного навчання; здатність до особистісного творчого розвитку, рефлексивної діяльності, усвідомлення значущості, актуальності власних інноваційних пошуків і відкриттів. Сприйняття нових ідей, інновацій у галузі педагогіки складний багатоетапний розумовий процес прийняття рішення, який має тривалий термін від першого знайомства людини з інновацією до її кінцевого сприйняття. У ході цього процесу виділяють основні етапи сприйняття інновацій: етап ознайомлення з інновацією; етап появи зацікавленості; етап оцінки; етап апробації етап кінцевого сприйняття, використання в повному обсязі. Інноваційна педагогічна діяльність вчителя буде продуктивною тільки тоді, коли він повністю відмовиться від відомих штампів, стереотипів у навчанні, вихованні й розвитку особистості, діючих нормативів, створить нові цілі та принципи своєї діяльності. Інноваційний потенціал загальноосвітнього навчального закладу залежить від кількості педагогів, які з яскраво вираженим новаторським духом завжди першими охоче сприймають нове як позитивне. Вони вміють розв’язувати нестандартні завдання, часто самі створюють і розробляють педагогічні освітні інновації.

category: Адміністрування школи


description:
Вступ Одним із важливих сучасних напрямів виховання молоді є формування особистісної медіа-культури, яка передбачає передусім актуалізовану здібність до адекватного сприймання, критичного аналізу, обґрунтованої оцінки різноманітної медіа-продукції, а також здібність як до

                  створення власних медіа-текстів, так і до творчої інтерпретації, переосмислення/переструктурування існуючих Завдяки інформаційно-комунікаційним технологіям, як індивідуальним (мобільні зв’язок), так і масовим (Інтернет), значно розширилися комунікативні можливості людини. Засоби масової комунікації створюють умови для становлення самостійного, критичного мислення, сучасного світосприймання, естетичної свідомості, навичок художнього аналізу продукції медіа-мистецтва. Засоби масової комунікації дозволяють активізувати знання, отримані в ході традиційного навчання, але в той же час, можуть засмічувати розум інформаційним шумом, перевантажувати пам’ять, пригнічувати уяву, шаблонізувати мислення, викривлювати вольовий розвиток дитини. Щоб уникнути ризиків і актуалізувати позитивний потенціал медіа, дитину потрібно готувати до ефективної взаємодії з інформаційним простором. Формування медіа-культури особистості доростового покоління має забезпечити розвиток пізнавальних інтересів, адекватного, художнього й творчого сприймання, критичного мислення, творчих здібностей дітей та молоді завдяки засобам медіа й на матеріалі медіа. Інформаційно-психологічна безпека навчального закладу: упровадження вітчизняної моделі медіаосвіти в навчальний процес Ніхто, мабуть, не заперечуватиме, що світ сьогодні швидко змінюється. Те, що вчора було десь дуже далеко, стає нашою повсякденністю. Чи не найбільші зрушення за останні два покоління людей відбулися у сфері комунікації. Наші дідусі й бабусі навіть уявляли собі ті можливості, якими запросто користуються їхні онуки: мобільний зв'язок, що в будь-яку мить і майже усюди може з’єднати бажаючих; Інтернет, що забезпечує доступ до бібліотек, баз даних, енциклопедій; електронна пошта; спілкування в чатах та соціальних мережах; обмін музикою та фільмами; обговорення проблем на форумах; використання веб-камер, skype та ін. Проте разом із новими можливостями інформаційно-комунікаційні технології приносять у наше буття і нові небезпеки. Дитина, що не вміє користуватися, скажімо, ножицями, може заподіяти собі фізичної шкоди. Але у випадку інформаційних технологій потерпає не стільки тілесна оболонка, скільки мислення, психіка, душа. Тому перед науковцями і освітянами постало важливе завдання: зменшити ризики спілкування дітей із медіасвітом, виступити їхнім провідником в буремному потоці інформації, навчити їх не втрачати при цьому ні здоров’я, ані людяності. Тобто виховувати медіакультуру, що на особистісному рівні означає: здатність людини ефективно взаємодіяти з мас-медіа, адекватно поводитися в інформаційному середовищі; розуміти мотиви споживання медіа-продукції; уміти знаходити, сприймати, аналізувати, оцінювати, опрацьовувати, зберігати інформацію, отриману з медіа; вчитися застосовувати корисну та дистанціюватися від непотрібної інформації. Головними завданнями курсу є: вироблення медіа-імунітету до шкідливої інформації; розвиток критичного мислення; формування здатності до медіа-творчості та сприйняття візуального мистецтва. На жаль, у молодіжному середовищі спостерігається бездумне, "всеїдне" поглинання інформації, яка надходить з екранів телевізорів, комп’ютерних моніторів, з радіоприймачів. За даними Національної спілки сімейних асоціацій Росії (ці дослідження актуальні і для України) неповнолітня аудиторія щорічно проводить у середньому: 154 години якісного часу (тобто неспання) з батьками; 850 годин – з учителями, 1400 годин відводиться на контакти з різними медіа. У середньому сучасний школяр витрачає більше 6 годин на день на спілкування з медіа: 42% цього часу йде на перегляд телепередач і фільмів; лише 12% – на читання друкованих текстів. Телебачення для підлітків є альтернативним джерелом пізнання світу: Середньостатистичний дорослий чи дитина дивляться телевізор щодня 2-3 години. Діти від 2 до 12 років у середньому дивляться телевізор 25 годин на тиждень. До 18 років дитина встигає провести перед телевізором понад 2-х років свого життя. У середньому на 1 годину телетрансляцій доводиться 4,2 сцени насильства та еротики. Кожні 15 хвилин глядач російського та українського телебачення бачить на екрані акт агресії, насильства або еротичну сцену. У години найбільш масового перегляду підліток бачить більше 9000 сцен, у яких показані інтимні стосунки або присутні натяки сексуального характеру. Щороку на телеекрані підлітки бачать до 10 000 сцен насильства. Середньостатистична дитина, яка досягла 18 років, встигає побачити на телеекрані 200 000 сцен насильства У багатьох фільмах (як російських, вітчизняних, так і західних) образи злочинців і вбивць романтизуються, таким чином, подібні персонажі показані як цілком нормальні і навіть привабливі люди ("Бригада", "Брат", "Леон-кілер"). Відео- і "телеменю" дітей шкільного віку досить одноманітне: Кожен третій фільм – бойовик чи трилер, кожен п’ятий – еротика. Такі цінності, як дружба, справедливість, честь і гідність, представлені і зовсім слабко – всього по 3%. Наше телебачення на всіх каналах, м’яко кажучи, демонструє в будь-який час передачі, рекламні ролики, художні фільми, які перекручують, ламають податливу психіку дитини і формують людину холодну і агресивну. Не секрет, що наші діти сьогодні читають мало і нерозбірливо. Розглянемо репертуар читання дітей і підлітків, що визначився на основі анкетування учнів колегіуму: На першому місці в ньому – обов'язкова шкільна класика, казки – у молодших, фентезі – у більш старших, з цікавістю читаються пригоди й "ужастики", детективи (особливо для дітей і підлітків), книги про природу і тварин. Якщо ж подивитися на репертуар читання підлітків у цілому, то близько 40% в ньому становить переважно література розважального характеру, тоді як науково-пізнавальні книги займають вдвічі менше (21%). Тому педагоги і психологи сьогодні говорять про інформаційну кризу, тобто неможливість підлітками осмислювати інформацію, знаходити і відбирати з величезного її потоку найактуальнішу, яка б сприяла духовному збагаченню особистості. Так самі зміни в житті продиктували потребу нашого суспільства в медіаосвіті, яка повинна стати частиною освітнього і виховного процесу та змістовного дозвілля учнів. З 1 вересня 2011 року наш колегіум став учасником Всеукраїнського експерименту з упровадження медіаосвіти в навчально-виховний процес загальноосвітніх навчальних закладів України, що проходить на базі шкіл Автономної Республіки Крим, Дніпропетровської, Запорізької, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Полтавської, Черкаської областей та міста Києва. Наукове керівництво освітнім проектом здійснюється Інститутом соціальної та політичної психології Національної академії педагогічних наук України в партнерстві з Академією Української Преси та Інститутом інноваційних технологій і змісту освіти за підтримки Міжнародного фонду "Відродження". Концепцію впровадження медіаосвіти розраховано до 2020 року. Нині триває експериментальний етап - до 2016 року. У ході підготовчого етапу (2011-2012 роки) ми визначилися з цілями в межах експерименту, обрали для себе найбільш вдалу модель, впровадили курс за вибором "Медіакультура" для учнів 10 класів. Учитель світової літератури О. В. Онищенко пройшла відповідну підготовку в Літній медіа-школі в м. Києві і отримала Сертифікат учасника. З вересня 2012 р. по серпень 2013 р. тривав концептуально-діагностичний етап. Було проведено діагностику рівня медіакультури та ставлення учнів до впровадження в колегіумі медваосвітніх інновацій. Викладач курсу О. В. Онищенко взяла участь у проведенні засідань творчих робочих груп щодо технології впровадження курсу за вибором "Медіакультура", поділилася досвідом проведення занять на нараді учасників всеукраїнської експериментально-дослідної діяльності "Створення інноваційного медіа-простору в навчальних закладах Полтавської області". В колегіумі створено кабінет медіакультури, в якому розміщені сучасні стенди, інтерактивний комплекс, рекомендовані матеріали до практичних робіт, творчі роботи учнів. Зараз розпочався формувальний етап експерименту, мета якого забезпечити розвиткмедіакомпетентності старшокласників під час вивчення курсу за вибором "Медіакультура" у класах гуманітарного профілю; створити умови для інтеграції інноваційного курсу з іншими навчальними предметами, розвитку сімейної медіакультури. Зацікавленість учнів, запит батьків, потреба вчителів у впровадженні інновацій свідчать про готовність учасників освітнього простору до спільної роботи. На засіданнях педагогічної ради постійно розглядаються питання медіаосвіти: медіапростір школярів, безпека в Інтернеті, деструктивні впливи медіа та ін.. Для педагогів колегіуму було організовано бліц-освітній курс з медіакультури, на якому вони отримали як теоретичні знання, так і стали учасниками тренінгів. Створено творчу групу, до складу якої увійшли вчителі різних предметів, проводяться круглі столи з обміну досвідом. Проводяться батьківські всеобучі, що висвітлюють питання медіавпливів на дітей, організовується перегляд короткометражних фільмів, присвячених сімейній медіа культурі. Батьки беруть участь в опитуваннях та анкетуванні. Та основний учасник експерименту – наші учні, досвід спілкування яких із засобами масової комунікації ще не досить великий. На робочому зошиті з медіа культури розміщена красномовна картинка. Любов Антонівна Найдьонова, заступник директора з наукової роботи Інституту соціальної та політичної психології НАПН України, завідувач лабораторії психології масової комунікації та медіаосвіти зазначила: "Ця картинка є ідеологемою того, на чому буде концентруватися освіта у старшому віці. Вона показує особливість медіа. Світ ми досліджуємо кожен у свій спосіб, а медіа начебто і показує цей світ, але багато реальності втрачається - світ у медіа плаский". Отже, дітям потрібно дати розуміння складності світу і того, що різні суб’єкти по-різному його сприймають. У колегіумі створюється комунікаційна модель, завдяки якій педагоги можуть обговорювати з дітьми медійні продукти – дізнаватися про потреби дітей, їхні думки. Але це не означає, що уроки одноманітні. У нас багато форм і видів занять. Загалом навчальну програму поділено на три блоки: загальноінформаційний ("Людина у світі інформації"), другий блок – "Візуальна медіакультура і медіамистецтво" і третій – "Медіакультура у кібер-просторі та основи безпечної поведінки в Інтернеті". Передбачається і лекційний матеріал, і практичні заняття у формі кіноклубу–перегляд та аналіз фільмів, зокрема, короткометражок, а також реклами; обговорення медійних творів і створення власних. Діти можуть приносити на урок цікаві для них твори, пропонувати для перегляду та обговорення те, що їм сподобалось або навпаки – не сподобалось. На уроках вивчаються механізми впливу, види маніпуляцій у медіа і як від них звільнитися. Приділяється увага екранній мові: тобто – як передаються різні ідеї з точки зору психологічного впливу, які емоції викликають певні зображення. Суть у тому, щоб діти проявляли ініціативу та створювали власні медіатвори. Коли діти вчаться робити щось самостійно, вони інакше сприймають екранну мову – якщо є мотивація робити, то виникає мотивація знати. Наші учні були учасниками конкурсу соціальної реклами "Інший погляд" (Вауліна Аліна, відеоролик "Вибір за вами…"), "Прес-весна на Дніпрових схилах" (Єфімова Лілія, Іващенко Валерія, Мур Олександра, Хміль Аліна). До проведення окремих занять залучаємо місцевих журналістів, бо вони краще обізнані із сучасним медіаландшафтом, а наші юні кореспонденти проходять стажування на міській телерадіокомпанії. Протягом кількох років співпраці створено більше сотні передач. Проте хочу підкреслити, що ми не взяли за основу журналістську модель як передпрофесійну підготовку. Наш курс готує до грамотного споживання. Для того, щоб грамотно споживати медіа, треба поставити дитину у позицію творця – це найкоротший шлях до медіаграмотності. Після того, як діти щось зробили, вони зовсім інакше дивляться на медіатвори. Їм уже нецікаво дивитися якийсь тупуватий гумористичний серіал – вони вишукують щось якісніше, починає формуватися смак. Медіаосвітні уроки розвивають монологічне мовлення, виховують критичне мислення, а найкраще воно активізується у спілкуванні, коли треба доводити свою позицію. Однак, як всі ми знаємо, у шкільному житті рідко трапляються такі можливості – зазвичай є єдина правильна точка зору, яка диктується вчителями чи підручниками. А критичність може розвиватись тільки тоді, коли є різні точки зору, кожна з яких має право на існування. Ефективним методом розвитку критичного мислення є дискурс –аналіз (метод, на основі якого здійснюється детальний логічно послідовний аналіз змісту повідомлень). Завдяки цьому методу можна зробити обґрунтований висновок щодо змісту медіаповідомлення та його позитивного чи негативного впливу на глядача, слухача чи читача. Важливо навчити учнів методам психологічного захисту від непотрібної візуальнї інформації. Це вправи "Антиреклама" (навчає свідомо не сприймати, не осмислювати непотрібні рекламні зображення (білборди, банери, постери); "Біла фарба" (навчає дистанціюватися від різко негативної інформації); "Стоп, образ!" (накладає заборону на негативний образ). Можна використати й креативний підхід захисту від нав’язкуватої інформації: побачивши зображення, вигадати щось, щоб з’явився інший смисл або переробити на гумористичний. Через негативний вплив телебачення, інтернету виникають психологічні проблеми у дітей та підлітків. Знерухомлення, надмірні враження, страхи, копіювання та наслідування поведінки екранних героїв, викривлення життєвих орієнтирів, нав’язування певних моделей стосунків (приниження, зле ставлення), інтернет-залежність. Однією із найгостріших проблем взаємодії дитини з інтернетом є небезпека зіткнення з агресивними нападами, які називають кібербулінгом. Це жорстокі дії з метою дошкулити, нашкодити, принизити дитину, в яких використовуються інформаційно-комунікаційні засоби: мобільні телефони, електронна пошта, соціальні мережі тощо. Діти часто не розповідають батькам про такі свої негаразди через страх батьківської заборони використання потрібних їм засобів зв’язку, і тому залишаються без необхідної підтримки і допомоги. Тому на годинах спілкування можна обговорити цю тему, але, щоб уникнути провокацій і загострень прихованих проблем дитячого колективу, матеріали необхідно адаптувати, подавати їх дуже коректно. Як показує практика, більшу частину вільного часу учні взаємодіють із медіа. На жаль, відповідно скорочується час для занять спортом, спілкування з родиною, з природою, комунікації з друзями в реалі. Тому 8 лютого 2012 року відповідно до рішення Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення була створена Міжвідомча робоча група із розробки та впровадження національної системи позначок для захисту дітей від інформації, яка може шкодити їхньому здоров’ю і розвитку. Завдання Міжвідомчої робочої групи – розробка національного проекту маркування відеопродукції, яке позначатиме негативний контент і вікові обмеження, а також впровадження його на всіх телевізійних каналах. На початку жовтня Нацрада презентувала відеоролик про систему "розумних символів" для захисту дітей. Відеоматеріал було виготовлено продакшн-студією "Сполучені світи" за замовленням проекту Ради Європи і Уряду Канади "Впровадження європейських стандартів в українському медійному середовищі". Автором і продюсером є Тетяна Ляховецька, режисер – Ніна Рудік, художник-мультиплікатор – Наталія Антонова. Резюмуючи, зазначу, що кожен із нас – часточка масової аудиторії, а тому необхідно задуматися про власну медіакультуру, її джерела, вміти відрізняти "інформаційне сміття" від якісної, адекватної інформації, уміти визначати маніпуляції над нашою свідомістю, а головне – допомагати це робити учням. Тому спецкурс "Медіакультура" – актуальний, вчасний, цікавий і нескладний (як здавалося спочатку). Формула успіху у вихованні з маленької дитини - медіаосвіченої, комунікабельної, ціннісно зорієнтованої Людини, на мою думку, досить проста: діти + батьки + медіа + неповторна вчительська активність, енергіяі самовіддача. Дякую за увагу! Література Брайянт Д., Томпсон С. Основы воздействия СМИ. Москва, 2004.Винтерхофф-Шпурх П. Медиа психология. Основные принципы. – Х.: Изд-во Гуманитарный Центр, 2007.Даниель С. М. Искусство видеть. О творческих способностях восприятия, о языке линий и красок и о воспитании зрителя. – Л. Искусство, 1990.Девис Р. Ю. Техника творческого воображения. Киев: 1996. 52с.Исследуем ложь. Теории, практика обнаружения / Под ред. Майкла Льюиса, Керолин Саарни. СПб., 2004.Как создать собственный мультфильм. Анимация двухмерных персонажей. – М.: 2006, 536с.Как справиться с компьютерной зависимостью. – М.: Эксмо, 2008. – 224 с.Кастельс М.. Галактика Інтернет. Москва, 2001.Кара-Мурза С. Г. Манипуляция сознанием. Киев, 2000.Киттлер Ф. Оптические медиа (Берлинские лекции 1999г.) / Пер. с нем. Под ред. Б. Никифорова и В. Скуратова. – М.: Логос/Гнозис, 2009.Маклюэн М. Понимание медиа: внешние расширения человека. – М.: Жуковский, 2003.Медіакультура особистості: соціально-психологічний підхід: Навчальний посібник/За ред. Л. А. Найдьонової, О. Т. Баришпольця. - К.: Міленіум, 2010, с. 13-66.Медіакультура та медіаосвіта учнів ЗОШ: візуальна медіакультура: с. 97-102; с. 110-121.Павлюк Л. Знак, символ, міф у масовій комунікації. Львів, 2006.Розин В. М. Визуальная культура и восприятие. Как человек видит и понимает мир. Изд. 2-е. – М.: Едиториал УРСС, 2004.Тарасов А. Н. Психология лжи. Москва, 2005.Тоффлер О. Новая технократическая волна на Западе. Москва, 1986.Харрис Р. Психология массовых коммуникаций. – СПб.: Прайм-ЕВРОЗНАК, 2001."Дух фотографии" ("The Spiritof Photography": т/ф, 5 серій, виробництво ВВС, Велика Британія).Человек и новые информационные технологии: завтра начинается сегодня. – СПб.: Речь, 2007.Шеверев А. В. Технология творческого решения проблем. Белгород: 1993.

category: Адміністрування школи


title: Портфоліо

description: Представлено портфоліо атестаційних матеріалів учителя у вигляді медіапрезентації

category: Адміністрування школи


title: Самоосвіта - це міф. (Рос. мова)

description: Подано колективний виступ групи вчителів на педагогічній раді з проблеми „Самоосвіта - це міф чи реальність?” з медіапрезентацією (додається), де наголошено: твердження, що самоосвіта - це реальність і необхідність, простіше озвучити, ніж реалізувати

category: Адміністрування школи


title: Методическое сопровождение процесса реализации задач Государственных стандартов в образовательном пространстве школы-гимназии. (Рос. мова)

description:
Развитие и образование ни одному человеку не могут быть даны или сообщены. Всякий, кто желает к ним приобщиться, должен достигнуть этого собственной деятельностью, собственными силами, собственным напряжением. А. Дистервег Мир, в котором

                   мы живем, предельно сложен, но в то же время органичен и целостен. Чтобы понимать его, зачастую недостаточно знаний, полученных не только в школе, но и в нескольких вузах. А все потому, что мы в течение многих лет изучаем разрозненные дисциплины, не выделяя никакой связи между ними. Сегодня есть надежда, что ситуация кардинально изменится с введением в школе нового стандарта образования, который основывается на принципах личностно ориентированного, компетентностного и деятельностного подходов, реализованных в образовательных областях. Изменение парадигмы образования от просветительской к гуманистической, где на первый план выступает идея воспитания личности с высокими нравственными качествами, способной к самосовершенствованию и самореализации, вызвало необходимость модернизации системы образования не только в Украине. Международная комиссия “по вопросам образования и обучения для XXI века” при ЮНЕСКО так определяет основную цель современного образования: «Просто научить жить, научить работать, научить общаться и быть готовым к постоянному образованию и самосовершенствованию» (Жак Делор). Стратегические государственные документы развития образования в Украине определяют основные цели, приоритеты, условия, ожидаемые результаты и другие важнейшие положения на ближайшие десятилетия. Новый Государственный стандарт предполагает формирование ключевых компетентностей учащихся: умение учиться,общаться на государственном, родном и иностранных языках, математическая и базовые компетентности в области естествознания и      техники, информационно-коммуникационная, социальная, гражданская, общекультурная, предпринимательская здоровьесберегающая. Поэтому оказались востребованными такие деятельностные виды обучения, как проблемное и развивающее, которые помогают выполнить социальный заказ – создание условий для развития личности и творческой самореализации каждого гражданина Украины, воспитание поколения людей, способных эффективно работать и учиться в течение жизни, оберегать и приумножать ценности национальной культуры и гражданского общества, развивать и укреплять суверенное, независимое, демократическое, социальное и правовое государство как неотъемлемую составляющую европейского и мирового сообщества. Именно деятельностный подход к обучению предполагает, что знания усваиваются учеником и проявляются только через его деятельность, изменение позиции учащегося из «меня учат» на «я учусь». Перед учителем сегодня стоит задача помочь ученику в организации процесса деятельности, обеспечить его ресурсами, стимулировать его к самостоятельным поискам, анализу своей деятельности. Что мы можем предложить сегодня ученику, ориентированному на личную деятельность, на сотрудничество и успех? Этот вопрос заставил нас искать новые форм работы. В результате, в соответствии с целями и задачами образования, учитывая особенности участников образовательного процесса нашей школы, была разработана Концепция развития УВК «Школа жизненных компетентностей», цель которой «формирование здоровой, социально успешной личности в условиях компетентностно-ориентированного подхода к образованию» Одна из задач программы «обеспечить конституционное право учащихся на получение современного качественного образования при условии сохранения его фундаментальности и внедрения новых стандартов начального, базового общего среднего образования» Результативность реализации задач модернизации процесса образования зависит от грамотного, мудрого управления деятельностью учебного заведения. «Управление качеством в школе начинается с работы с человеком и, прежде всего с учителем, и заканчивается работой с кадрами, повышением их профессионального уровня. Других путей нет…» Ю.А. Конаржевский. Администрация Гвардейского УВК считает, что обучение учителей – необходимость! Если хочешь быть конкурентоспособным – учи своих педагогов! Грамотное управление предполагает известную циклограмму (анализ – целеполагание – планирование – организация – руководство – контроль- -коррекция – анализ), в которую мы внесли свои изменения, добавив мотивацию педагогического коллектива. Переход к компетентно-ориентированному обучению предполагает изменение организации образовательного процесса и новый подход к роли педагога, его ответственности и переосмысления собственных задач, создание благоприятных условий для раскрытия его творческого потенциала. По сути дела, должен произойти процесс принятия и нахождения себя в новом поле профессиональной деятельности, заданном параметрами нового Государственного стандарта образования. Существенными возможностями в решении указанных задач обладает научно-методическая деятельность учебного заведения. Именно на раскрытие творческого потенциала каждого педагога и педагогического коллектива в целом, на создание условий для роста профессиональной компетентности педагогов, формирования готовности педагогических кадров к работе в условиях введения и реализации новых Государственных стандартов образования, их методическое сопровождение и методическое обеспечение ориентирована деятельность научно-методической службы Гвардейского УВК. К началу 2011-2012 учебного года в УВК сформировалась модель методической службы по сопровождению процесса внедрения и реализации Госстандарта в Гвардейском УВК. Создавая её, мы старались соблюсти следующие принципы: перспективное и текущее      планирование коллективной, групповой и индивидуальной форм методической      работы; тематика всех форм деятельности,      соответствующая определенной на этот период времени единой методической      теме работы школы; наличие действующего      методического совета для решения проблем согласования, определения      промежуточных и конечных результатов, анализа и коррекции работы; организация      теоретико-методологического семинара для повышения уровня профессиональной      компетентности педагогического коллектива школы и практикума по различным      аспектам деятельности в соответствии с единой методической темой; презентация позитивных      результатов методической работы в разнообразных формах; рефлексия. Наибольшие возможности по реализации задач школы имеет педагогический совет как постоянно действующий коллегиальный орган самоуправления педагогических работников. На педагогическом совете рассматриваются различные вопросы образования: программирования, планирования, стратегии воспитания. Приведем примеры тематических педагогических советов, поведённых в УВК, способствующих реализации Госстандартов: Компетентностной подход к образованию: проблемы, перспективы,      поиск Возможности учебных предметов по формированию ключевых      компетентностей учащихся Воспитательная деятельность педагога современного образовательного      учреждения в логике компетентностного подхода Профессиональный      имидж как инструмент педагогического влияния. Цель проведения таких педсоветов – коллективно выработать управленческое решение по поэтапной реализации общешкольной проблемы. Мы убеждены, что наши педсоветы во многом помогают решению задач всестороннего повышения компетентности и профессионального мастерства каждого учителя, формирования творческого потенциала педагогического коллектива в целом. Каждый педсовет – это творчество всего коллектива. А источники творчества – это анализ своей работы, выявление «узких» мест и «западающих» проблем, чтение научной, педагогической, методической, психологической литературы, изучение передового педагогического опыта, как отечественного, так и зарубежного Деятельность по выполнению решений педсовета предполагает диагностику первоначального состояния профессионализма учителя, т.е. диагностику его затруднений и выявление проблем, отбор содержания и форм методической работы, определение критериев эффективности. Этим занимаются члены аналитико-диагностической лаборатории во главе с психологом школы. Таким образом, речь идет уже не о простом планировании, а о проектировании методической работы в УВК. Коллективная работа по взаимопросвещению педагогов осуществляется в процессе работы постоянно-действующего семинара «Психолого-педагогическое просвещение педагогов», на заседаниях которого изучаются нормативные документы, происходит обмен опытом работы, проводятся диспуты, педагогические ринги. Назовём некоторые из мероприятий. Педагогический ринг «Компетентностный подход в образовании – модный термин или требование времени?» Педагогический практикум «Деятельностный подход к образованию – необходимое условие для обеспечения формирования ключевых компетентностей учащихся» Аукцион педагогических идей «Педагогическая рефлексия, приёмы и методы её проведения» Педагогический практикум «Перспективы и проблемы введения Государственного стандарта базового и полного среднего образования». Мозговым центром методической службы является научно-методический совет (НМС), в основе деятельности которого заложено понимание того, что современный руководитель – это социальный архитектор, объединяющий волю отдельных учителей в единую коллективную педагогическую волю. Цель НМС: создание оптимальных условий для развития личности и профессионализма каждого отдельного учителя на основе его индивидуальных особенностей и образовательных потребностей. Индивидуальный подход к учителю в процессе повышения уровня его компетентности способствует раскрытию потенциальных сил, возможностей, способностей. Делегирование полномочий учителям-профессионалам, возглавляющим работу предметных кафедр, творческих групп педагогов, дало возможность вовлечь практически весь коллектив в активную деятельность по изучению и реализации задач Государственных образовательных стандартов: 1. На предметных кафедрах, кроме стандартных видов деятельности, ведётся исследовательская работа по отслеживанию результативности формирования предметных и ключевых компетентностей учащихся. 2. С целью обеспечения принципа непрерывности образования работает творческая группа «Преемственность» 3. Реализацию задач развития творческих способностей детей планирует и обеспечивает творческая группа учителей «Одарённые». Наша «Комплексная программа отбора, обучения и воспитания детей» заняла 1 место в районном конкурсе (2011г) и подтверждается результатами МАН, олимпиад, конкурсов. 4. С целью формирования личности, способной жить и трудиться в условиях информационного общества, мотивации педагогов к использованию ИКТ в учебно-воспитательном процессе, координации деятельности педагогического коллектива школы-гимназии по мультимедийной поддержке уроков и внеурочных мероприятий работает педагогическая мастерская «Успех». Основными направлениями деятельности мастерской являются: организация индивидуальных и групповых консультаций, практических тренингов для учителей (обучение работе с компьютерными программами); оказание помощи при поведении уроков, открытых мероприятий, конкурсов с использованием компьютерных технологий; обеспечение подключения сети интернет к учебным кабинетам и классам; проведение мониторинга работы педагогического коллектива по внедрению ИКТ в учебно-воспитательный процесс УВК. 5. Особая роль в реализации задач новых Государственных стандартов принадлежит центру педагогического творчества «Поиск», конечная задача которого построить технологию проектирования предметных, межпредметных, ключевых компетенций учащихся, используя деятельностную форму их представления. В этом направлении проделана значительная работа, это: поиск проявлений ключевых компетенций в каждом конкретном учебном предмете; изучение требований к уроку в условиях компетентностного подхода проведение открытых уроков в рамках методической декады «Панорама педагогических удивлений» педагогический практикум «Разработка заданий для проверки уровня сформированности межпредметных компетенций учащихся» мастер-классы "Инновационные методы и технологии как способы развития ключевых компетенций ученика» защита проектов «Моя педагогическая философия» Опытом своей работы мы делимся на семинарах, конференциях, участвуем в различных конкурсах. Гвардейский УВК является неоднократным участником и победителем Всекрымского конкурса педагогических инноваций. В 2011/2012 и 2013/2014 учебных годах наш педагогический коллектив награждён Почётным дипломом издательства «Плеяди» «за узагальнення та популяризацію педагогічного досвіду». С января 2012 года Гвардейский УВК является базовой школой Национально проекта «Открытый мир», участвует в проектах Microsoft Украина «Партнерство в навчанні» и «Вчитель-новатор» Таким образом, сложившаяся в Гвардейском УВК система методического сопровождения способствует профессиональному росту и творческой активности учителей. Наш опыт работы показал, что структура и направления методической службы не могут оставаться неизменными, они будут постоянно развиваться и совершенствоваться в зависимости от развития и требований, предъявляемых обществом к современному образованию. Мы считаем, что с введением нового стандарта образования необходимо создать в каждой школе такое методическое пространство, которое будет отвечать современным интегративным процессам в социуме и образовании, сохранять преемственность по отношению к традиционным методическим формам, обеспечивать организацию свободного профессионального саморазвития педагога. «Учитель живёт до тех пор, пока он учится. Как только он перестаёт учиться, в нём умирает учитель». (К.Д. Ушинский).

category: Адміністрування школи


title: Допоміжні матеріали при здійсненні атестації педагогічних працівників

description: Поданий у збірці матеріал допоможе при здійсненні атестації педагогічних працівників навчального закладу, стане підґрунтям для аналітичної діяльності адміністрації школи та інструментом у організації атестації педагогічних працівників

category: Адміністрування школи


title: Портфоліо школи

description: Методична розробка на заявлену тему у формі медіапрезентації

category: Адміністрування школи


title: Профільне та допрофільне навчання як важлива складова організації допрофесійної підготовки учнів

description: У статті на заявлену тему з досвіду роботи (медіапрезентація додається) авторка пише, що з 1 вересня 2012 року введено новий Державний стандарт початкової загальної освіти, затверджений у квітні 2011 року. Державний стандарт базової й старшої шкільної освіти затверджено у листопаді 2011 року

category: Адміністрування школи


title: Демократизація навчально-виховного процесу в початковій школі

description:
У статті на заявлену тему з досвіду роботи авторка пише, що зміна цілей освіти зумовлює нові пріоритети. На перший план висувається людина, особистість, яка здатна до саморозвитку та самореалізації. Для цього потрібно взяти на озброєння все прогресивне, що існує у світовій освітній галузі, й одночас

                  но зберегти власні надбання

category: Адміністрування школи


title: Педрада з виховної роботи „Класний керівник: соціально-педагогічна діяльність”. (Рос. мова)

description: Подано комплект матеріалів до проведення педагогічної ради на заявлену тему, де зазначено, що школа покликана координувати спільні зусилля сім’ї та громадськості з формування соціально позитивного середовища виховання дітей

category: Адміністрування школи


title: Науково-методичний супровід інноваційних процесів у школі: управлінський аспект

description: Розробка семінарського заняття для директорів шкіл у форматі інтелектуального кафе (медіапрезентація додається), мета якого - систематизувати знання керівників шкіл з питань інноваційної діяльності та розглянути труднощі, що виникають у директора

category: Адміністрування школи


title: Наука управлять. Мониторинг. Какое направление методической работы лучше сделать основным. (Рос. мова)

description:
Методическая и научно-экспериментальная работа в школе – это социальный комплекс практических мероприятий. Он базируется на достижениях науки, передовом педагогическом опыте и направлен на всестороннее повышение компетентности и профессионального мастерства каждого учителя. Его основная задача –

                  помощь росту творческого потенциала педагогического коллектива в целом. А в конечном счете – увеличение уровня качества и эффективности образовательного процесса. На первый план при организации методической работы в школе выступают формы, считающиеся наиболее эффективными для того или иного ОУ. К таковым относится система информационно-аналитического обеспечения (другими словами, мониторинг). Благодаря ей руководители школы могут получать информацию о состоянии и развитии тех процессов в подсистемах, за которые они отвечают и на что призваны оказывать управленческое воздействие. Там, где начинаются аналитические «проникновения» руководителя в существо того или иного педагогического явления, закладывается основа для научного подхода к управлению школой. Такое осмысление образовательного процесса – всегда постижение скрытых зависимостей, составляющих внутренний механизм деятельности ОУ. Проникнуть в этот механизм, заставить его работать четко, ритмично можно лишь с помощью педагогического анализа. Заместитель директора (по научно-методической, учебно-методической работе) в новых условиях становится исследователем, диагностом, аналитиком, хорошо владеющим не только вопросами педагогики, но и психологии, философии, статистики, информатики и компьютеризации. Каковы же основные направления его работы? Информационно-аналитическое. Обеспечение в образовательном учреждении таких условий для внедрения педагогических технологий, организации инновационной деятельности учителя, при которых глубокий анализ собственной деятельности становится осознанной необходимостью. Консультативно-информационное. Изучение документов по вопросам образования, развития школы. Оказание помощи педагогам в планировании материала, разработке уроков, технологизации процесса обучения, модульного обучения, составлении технологических карт с прогнозированием желаемых результатов, обучение учителя проведению диагностики. Диагностико-аналитическое. Осуществление мониторинга – основа основ в управлении учебно-воспитательным процессом. Постоянное наблюдение за уровнем УД с целью выявления соответствия требованиям и желаемому результату, изучение психофизических, индивидуальных, возрастных особенностей личности школьника, анализ и оценка получаемой информации с последующим прогнозированием. Статистико-аналитическое. Создание и апробирование форм, позволяющих осуществлять наблюдение, анализ и прогнозирование. К критериальным свойствам той модели школы, которая служит нашим ориентиром, относятся реальная преемственность и непрерывность образовательного процесса, рост образованности учащихся и постоянное отслеживание состояния учебного процесса. Мониторинг нам представляется в виде следующей схемы: отбор компонентов мониторинга (т.е. качество обученности школьников); выбор совокупности показателей оценивания каждого компонента; подбор технологий исполнения каждого показателя; определение объектов, места и времени снятия информации; определение лица, в чьи функциональные обязанности входит снятие и обработка информации; составление примерного плана анализа информации; принятие управленческих решений. Мониторинг обученности учеников по предметам является главным в ряду объектов, подвергающихся анализу. Он осуществляется путем проведения нулевых, промежуточных и итоговых срезов и анализа их результатов. Нулевая (входная) диагностика осуществляется в начале учебного года учителями-предметниками в письменной форме по заданиям, составленным преподавателями и согласованным на заседаниях предметных кафедр. Промежуточная диагностика имеет своей целью оценить успешность продвижения учащихся в предметной области и дает возможность учителю определить правильность выбора методики обучения. Итоговая диагностика происходит за две недели до окончания учебного года и итоговой аттестации выпускников, когда проводятся итоговые контрольные работы и зачеты. Результаты диагностики заносятся в диагностические карты, оформляются в виде графиков, таблиц сводных данных. Информация обобщается на заседаниях кафедр, доводится до сведения учеников и родителей. Учитель корректирует рабочую программу, вырабатывается индивидуальная стратегия корректировки для школьника. На уровне администрации принимается управленческое решение. Это может быть внесение изменений в учебный план, введение новых курсов, вынесение ряда предметов на зачетную неделю и др. Например, отследив итоги стартовых контрольных работ по математике и русскому языку в 5-х классах и обнаружив, что качественные показатели оказались немного ниже, чем на выпуске из начальной школы, нами были поставлены на контроль вопросы преемственности и преподавания русского языка в начальных классах. Оценка качества знаний ведется по нескольким позициям: уровень обязательных знаний и умений; применение знаний в стандартных ситуациях, умение применять знания в новых, нестандартных ситуациях. Проверка производится разными способами: На промежуточной аттестации учащихся 10-х классов, которая проходит в форме тестирования и зачетов, предварительно разрабатываются критерии оценки ответа. Формулировка вопросов способствует тому, чтобы ученик не только воспроизводил знания, но и анализировал материал, давал ему характеристику, показывал умение работы с источниками информации. Во время итоговой аттестации – через тексты билетов, составленные определенным образом, разнообразные формы сдачи экзаменов, сбор и обработку информационных справок в ходе экзаменов, представленных экзаменационными комиссиями. Таким образом, технология мониторинга позволяет получить объективную картину качества обученности учащихся, что помогает администрации спланировать свою деятельность по этому вопросу и моделировать учебный процесс школы. Мониторинг как форма аналитической деятельности успешно используется и при изучении работы предметных кафедр с одаренными детьми в олимпиадном движении. Мы выяснили, что последние пять лет хороших результатов в районных олимпиадах добиваются ученики учителей гуманитарного и социально-гуманитарного цикла. При помощи диаграмм прослеживается стабильность и спад призовых мест по годам во всех предметных кафедрах, отражается результативность подготовки призеров каждого учителя, выявляются причины несоответствия планируемого и действительного результата. Анализ исследований показывает, что причинами могут быть: низкий уровень преподавания; некачественное проведение школьной олимпиады; отсутствие углубленного изучения предметов; низкая мотивация учащихся; несоответствие содержания олимпиадных заданий времени изучения материала; перегрузка или болезнь учителя; смена кадров. Благодаря технологии мониторинга мы наблюдаем: реальную картину результатов ВНО по предметам; итоги успеваемости за несколько лет по каждому году и сравнительные результаты по классам; результаты переводных экзаменов и итоговой аттестации; кадровый состав по возрасту, образованию, стажу, категориям; результаты трудоустройства, поступления выпускников в вузы и ссузы и др. Педагогический анализ нередко проходит в нашем УВК в форме педсовета. Рассмотрение каждого направления работы мы проводим в сравнении с показателями последних трех лет, что позволяет проследить динамику развития учащихся, роста профессиональной квалификации учителей, успешность выполнения основных задач ОУ, т.е. эффективность или недостатки управления. Каждый член педколлектива знает о том, как он совершенствовал преподавательскую и воспитательную деятельность, чем она отличается от работы предыдущих лет. Это очень важно для мотивации самообразования и критичной самооценки. Итоги своего труда структурные подразделения методической службы - предметные кафедры – оформляют в виде творческих отчетов. Представляется и педагогическая продукция учителей: наглядные пособия, раздаточный материал, разработки уроков, внеклассных мероприятий, творческие работы учащихся, диаграммы количественной характеристики обученности школьников по предметам и – как следствие – определяется качество работы учителя, его продвижение, профессиональная компетентность. Аналитическими стали в нашем УВК и «методические недели». Их цель – тщательно рассмотреть определенную проблему обучения и воспитания как в теории, так и на практике, сравнить, как обстояли дела в недавнем прошлом, что изменилось. Эти материалы помогут в дальнейшем при аттестации. Учитывая, что отношение учителя к обновленному образованию проявляется на уроке, в рамках «недели» проводятся открытые занятия, у каждого из которых свое целевое назначение. В 2011/2012 учебном году они проводились с методической целью – продемонстрировать использование современных педагогических технологий в учебном процессе; в 2012/2013 – показать применение компьютерных технологий на уроках. В результате установления достоверной картины знаний, уровня воспитанности школьников, их общего развития, объективной оценки качества преподавания, организации процесса обучения появляется возможность определять систему организационных мер по дальнейшему совершенствованию учебно-воспитательного процесса. Абсолютное большинство современных школ стремится полнее использовать информационно-аналитическую сеть (диагностику, мониторинг). Управленцы должны глубоко, всесторонне знать объект, которым управляют. Вот почему нужны диагностические лаборатории, информационно-аналитические центры, подготовка диагностов-технологов. А пока школа обходится силами заместителей директора по УВР, НМР, учителей информатики. Переход от концептуально-гипотетического мышления руководителей школ и учителей к диагностико-технологическому неизбежен. Только он позволит изучать закономерности и на этой основе принимать эффективные управленческие решения.

category: Адміністрування школи


title: Звіт про заходи щодо впровадження Концепції національно-патріотичного виховання молоді

description: У матеріалі з досвіду роботи авторка пише, що патріотичне виховання є складовою частиною загального виховного процесу, являє собою систематичну й цілеспрямовану діяльність органів державної влади та громадських організацій

category: Адміністрування школи


title: Зразок самоаналізу уроку

description: Подано авторський зразок самоаналізу уроку української мови

category: Адміністрування школи


title: Інноваційні підходи у проведенні педагогічної ради

description: Подано матеріали проведення педагогічною ради у школі, що пройшла в нестандартній формі, з таким порядком денним: про результати роботи з обдарованими учнями; про роботу педколективу з підвищення якості успішності учнів; про здоров’язбереження під час навчально-виховного процесу

category: Адміністрування школи


title: Застосування інформаційно-комунікаційних технологій для організації науково-методичної роботи в системі загальноосвітнього навчального закладу для розвитку сучасного вчителя в контексті освіти сталого розвитку

description: У матеріалі з досвіду роботи (додається медіапрезентація) автор наголошує, що процес інформатизації освіти висуває високі вимоги не тільки до змісту освіти школярів, але й до професійних якостей учителів і адміністрації навчальних закладів у галузі застосування ІКТ у своїй професійній діяльності

category: Адміністрування школи


title: До життєвого успіху через міжшкільне навчально-виробниче об’єднання

description:
Вибір професії – тривалий і не прогнозований процес. Завдяки профорієнтації - людина, перед якою постає вибір професії дізнається про рівень свого інтелекту, характер, волю, здібності, а особливо про те, як використати власні індивідуальні властивості. В Центрально-Міському районі К

                  ривого Рогу функціонує комунальний заклад "Міжшкільне навчально-виробниче об'єднання" – сучасний заклад, який задовольняє запити споживачів освітніх послуг щодо профілізації старшої школи на користь технологічного спрямування. Багато років успішно здійснюється професійна орієнтація старшокласників Центрально-Міського, Дзержинського, Жовтневого, Сакса ганського районів Кривого Рогу. В цьому році 836 юнаків та дівчат отримують профільну освіту за обраними професіями: "Оператор комп’ютерного набору", Водій автотранспортних засобів", "Агент з організації туризму", "Швачка", "Манікюрник", "Маляр", "Молодша медична сестра з догляду за хворими", "Флорист", "Виробник художніх виробів з дерева ". Цікаве різноманіття професій сприяє цілеспрямованому розвитку здібностей і талантів учнів, зростанню їх професійно – кваліфікаційного рівня, інтелектуальної та трудової незалежності. Професія "Водій автотранспортних засобів" є однією з найрозповсюдженіших в світі. Перевезення пасажирів, вантажів, надання побутових послуг, пов'язаних з транспортом є невід'ємною частиною життя кожної людини. Водіння та безпечна технічна експлуатація автомобіля – відповідальний та свідомий процес, тому під керівництвом майстрів виробничого навчання на маневрованому майданчику здійснюється професійно-практична підготовка водіїв. Професія "Маляра" – хоч одна з найдавніших але сама розповсюджена професія сучасності. Плине час, змінюються модні тенденції, з'являються нові стилі, технології інтер'єрів житлових, комунальних, розважальних, торгівельних споруд та об'єктів. Від творчого натхнення, вмінь та навичок маляра залежить естетика родинного затишку, гармонія поєднання різних кольорів та матеріалів, які надають приміщенням неповторних забарвлень. В реаліях сьогодення комп'ютерні технології швидко увірвалися в життя людей. Ринок праці вимагає від робітників переважної більшості професій наявності умінь працювати та обслуговувати комп'ютерну техніку, навичок застосовувати знання та працювати в прикладних програмах, використовувати інтернет ресурси, що позитивно впливає на ефективність праці. Професія "Оператор комп'ютерного набору" – це підготовка кваліфікованих робітничих кадрів до використання сучасної комп'ютерної техніки, оргтехніки, діловодства в процесі вирішення виробничих завдань. Професія "Манікюрниця" – це мистецтво нігтьової індустрії. Доглянуті та привабливі руки – імідж, візитна картка людини. Кожна жінка розуміє, що модний дизайн на нігтях рук у відповідності з кольоровою гамою художнього розпису відповідає її образу та стилю одягу. Саме на заняттях даного профілю учні навчаються доглядати за руками, формуються навички та вміння щодо виконання косметичних процедур, масажу, народжуються різноманітні за стилями колекції та галереї авторських робіт сучасного манікюру. Професія "Виробник художніх виробів з дерева" належить до розряду особливо творчих професій. Професія вимагає від людини не тільки наявності таких якостей як вміння працювати з природним матеріалом, навичок малювання та креслення, розвинутий естетичний смак, нестандартне наочно-образне мислення, але й володіння різними техніками, прийомами, засобами декорування художніх виробів з дерева, особливостями художньої обробки деревини різних регіонів України, практичні навички роботи з деревообробними інструментами та обладнанням. Організація оглядових, ділових бізнес екскурсій, турів відпочинку, подорожей, походів, виїздів в різні куточки світу, складання туристичних маршрутів та ряд інших туристичних послуг з організації відпочинку та оздоровлення людей – задача "агента з організації туризму. В ході теоретичної та практичної підготовки учні знайомляться з особливостями місцевого та іноземного туризму, організацією транспортних перевезень, діловою іноземною мовою, розробляють та складають кошториси турів або екскурсій, оформлюють візи та угоди з клієнтами. Професія "Швачка" – важлива сходинка у розмаїтті професій, пов'язаних з виготовленням одягу. Щоб стати майстром своєї справи, треба вміти художньо зобразити модель на папері, вибрати тканину та фурнітуру, згідно викройки її розкроїти, оволодіти вміннями та навичками роботи з пристроями малої механізації, які поліпшують якість обробки деталей та підвищують продуктивність праці, освоїти спеціальні технології обробки та зборки швейного виробу. Учні даного профілю на теоретичних та практичних заняттях вчаться оновлювати свій гардероб та одягатися в ногу за модними тенденціями. Життя доводить, що освіта і здоров'я нерозривно між собою взаємопов'язані. Від вміння своєчасно та кваліфіковано надати першу домедичну допомогу в будь-якій екстремальній ситуації порою на ваги ставить людське життя. Медичні знання з санітарії, гігієни, деонтології, уміння та навички зі спеціального та загального догляду за хворими і потерпілими, поради з само та взаємодопомоги отримують учні в процесі навчання та професійно-практичної підготовки за профілем "Молодша медична сестра по догляду за хворими" Флористика – це наука любити квіти, не втомлюватися дивуватися їх красі і можливостям, їх вмінню відображати емоції людини та дарувати оточуючим гарний настрій Складаючи композиції, букети учні вчаться відчувати як краще з'єднати квіти, зблизити їх, щоб виріб викликав інтерес і захоплення, насолоду від того, що ти побачив, створив щось нове і неповторне. Під час занять учні розуміють неповторну красу світу, застосовують гру контрастів, отримують позитивну енергію, створену квітами і руками флориста. Педагогічний склад закладу – це професіональна команда 18 майстрів своєї справи, які мають за плечима значний стаж роботи з профільної освіти. Сьогодні навчально-виробниче об'єднання в своєму арсеналі має зручні майстерні, лабораторії, кабінети для оволодіння теоретичними та практичними навичками обраної учнями професії. Матеріально – технічні умови закладу дають можливість учням виготовляти різні вироби з дерева, тканин, квітів, отримувати навички та вміння експлуатації автотранспортних засобів, роботи на сучасній комп'ютерній техніці, загального та спеціального догляду за хворими тощо. Розуміючи важливість досягнення збалансованості між професійними інтересами учнів та потребами Кривого Рогу в конкретних видах професійної діяльності працюємо над популяризацією започаткованої професії "Агент з організації туризму", спільно з товариством з обмеженою відповідальністю "Епіцентр - К" гіпермаркет "Епіцентр", комунальним закладом "3-я міська лікарня", товариством з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційною фірмою "Геліос" обговорено умови та складено угоди про проходження практики учнями профілів "Флорист", "Молодша медична сестра з догляду за хворими", "Агент з організації туризму". Продовжують удосконалювати обрану професію випускники виробничого об'єднання в вищих навчальних закладах міста, області, України. Маючи в своєму арсеналі певні інформаційно-методичні та матеріально – технічні засоби – їх кількість і діагностичні можливості - настала потреба в оновленні форм і методів профорієнтаційної роботи, визначення їх стандартів на рівні сучасних вимог. В перспективі оновлення інноваційних підходів до розв'язання низки завдань визначених Програмою розвитку закладу, активізація спільної роботи колективу над створенням позитивного іміджу міжшкільного навчально-виробничого об'єднання.

category: Адміністрування школи


title: Можливості сільської школи сьогодні

description: У статті з досвіду роботи автор пише, що школа на селі - своєрідний оберіг, добрий дім і теплий вогник для дітей і дорослих. Тому без вирішення проблеми реформування освіти в сільській місцевості, неможливо буде вбачати перспективу її розвитку

category: Адміністрування школи


title: Якості сучасного вчителя

description: Дидактичний матеріал щодо підготовки та проведення педагогічних читань на заявлену тему

category: Адміністрування школи


title: Професійний саморозвиток педагога

description:
Суб’єктом передачі основ самоосвітньої діяльності для молодого покоління є вчитель. Кваліфіковане керування самоосвітою та навчання своїх вихованців продуктивним способам її здійснення можливе за умови володіння самим педагогом засобами самоосвіти. Таким чином, однією з актуальних проблем педагог

                  ічної науки та практики є визначення сучасних підходів до самоосвітньої діяльності вчителя. Самоосвіта – це вид пізнавальної діяльності, яка характеризується активністю, самостійністю, добровільністю та спрямованістю на вдосконалення розумових здібностей, формування культури розумової праці. Сутність, структуру та зміст самоосвіти обґрунтовано у працях багатьох педагогів та психологів. Питання професійної самоосвіти, зокрема застосування психолого-педагогічних знань у самоосвітній діяльності вчителя, самоосвіта молодого вчителя як умова вдосконалення його професійної діяльності та неперервності його освіти розкриті М. М. Заборщиковою, Б. П. Зязіним, Д. А. Казихановою, І. Л. Наумченко, Н. С. Михайловою, В. Д. Мораловим, О. І. Кочетовим та ін. вченими. Н. В. Бухлова пропонує розглядати самоосвітню діяльність як сукупність декількох "само": самооцінка – вміння оцінювати свої можливості; самооблік – вміння брати до уваги наявність своїх якостей; самовизначення – вміння вибирати своє місце в житті, в суспільстві, усвідомити свої інтереси; самоорганізація – вміння знайти джерело пізнання й адекватні своїм можливостям форми самоосвіти, планувати, організовувати робоче місце та діяльність; самореалізація - реалізація особистістю своїх можливостей; самокритичність – вміння критично оцінювати переваги та недоліки власної роботи; самоконтроль – здатність контролювати свою діяльність; саморозвиток – результат самоосвіти. Шляхом досконалої організації самоосвітньої діяльності постійно удосконалюється професійна майстерність вчителя і, як наслідок, формується авторитет педагога серед учнів, батьків, колег. Творчо працюючий педагог сам створює свій особистий імідж. У педагогічній літературі виділяються такі принципи самоосвіти вчителя: Принцип цілісності (системність самоосвітньої діяльності). Принцип діяльності (практична спрямованість роботи). Принцип мобільності (відповідність змісту самоосвіти рівню професійної компетентності). Принцип самореалізації (впровадження в життя своїх внутрішніх можливостей та здібностей). Принцип самореалізації (здатність особистості раціонально організувати свою діяльність). У педагогічній літературі зустрічаємо такі взаємопов’язані поняття, як "освіта", "самоосвіта" та "самостійна навчальна робота". Визначити відмінність між зазначеними поняттями допоможе їх розмежування, здійснене А. К. Громцевою, П. І. Підласистим, Н. А. Половниковою, Г. Н. Сєріковим, А. В. Усовою. Освітою називається процес засвоєння систематизованих знань, умінь та навичок, спрямованих на формування світогляду або процес та результат завершеного навчання. На основі узагальнення наявного понятійного загалу самоосвітою називається такий специфічний вид діяльності, в ході якої завдяки самостійному визначенню цілей особистість задовольняє власні пізнавальні потреби або вдосконалює власні здібності, якості та властивості. Поняття самоосвіти у різних вчених визначається по-різному: форма отримання та поглиблення знань (Г. Б. Бичкова, С. Лебедєв); процес розвитку інтелектуальних якостей та розумових здібностей (О. І. Кочетов); вид пізнавальної діяльності (І. Ф. Гончаров, Н. В. Косенко, П. Г. Пшебильський); засіб саморозвитку творчої особистості, керування її розумовою діяльністю (Л. І. Рувiнський). Враховуючи психологічний та педагогічний аспекти вирішення проблеми, специфіку самоосвіти, можна зробити такі висновки: а) Самоосвіта є результатом освіти і обов’язковою умовою ефективності останньої. Взаємозв’язок процесів освіти і самоосвіти зумовлений тим, що: самоосвіта сприяє накопиченню знань, формуванню інтелекту, розвитку розумових сил та здібностей; самоосвіта є інформативним процесом, є складовою розумового самовиховання, завдяки якому виробляються якості, необхідні для успішного оволодіння знаннями; б) Самоосвіту не можна ототожнювати з самостійною роботою, тому що самоосвіта є цілеспрямованим добровільним удосконаленням особистості в сфері науки, культури за допомогою самостійної та науково-дослідницької діяльності. Таким чином, самостійна робота є одним із засобів самоосвіти. Зрозуміло, що самоосвіта має як позитивні та і негативні риси. Розглянемо їх на прикладі цієї таблиці: "Плюсами" самоосвітньої діяльності є:  "Плюс" Показник Зміст   Комунікативний Коло спілкування Здійснення змістовної освітньої діяльності (ЗОД) сприяє   розвитку комунікативних зв’язків, створює нові можливості для спілкування.   Соціальний   Імідж Здійснення ЗОД сприяє формуванню іміджа успішної, освіченої   людини, що здатна до саморозвитку.   Перспектива Здійснення ЗОД відкриває нові можливості для кар’єрного   зростання, професійного й особистісного самовдосконалення, зміни свого   соціального статусу. Адаптація Здійснення ЗОД дозволяє компенсувати недоліки своєї   освіти й виховання, створює основу для успішної адаптації у соціальних умовах,   що постійно змінюються. Професійний Професійне зростання, кар’єра ЗОД може виступати у якості засобу професійного   самовдосконалення. Здійснення ЗОД сприяє професійному зростанню й, при   сприятливих зовнішніх обставинах, кар’єрі. Компенсація Здійснення ЗОД дозволяє поповнити недоліки отриманої   освіти, компенсувати проблеми. Духовний Цінності Здійснення ЗОД сприяє формуванню цілісної системи   цінностей й рефлексивної оцінки. Особистісне й духовне зростання Здійснення ЗОД завжди сприяє особистісному й духовному   зростанню.   "Мінусами" самоосвітньої діяльності є:  "Мінус" Зміст Час Здійснення ЗОД потребує   уміння вірно організовувати свій час. Самостійність Відсутність інструкцій, повна   самостійність здійснення й оцінки, самоуправління діяльністю потребує   розвинених здатностей до самоуправління. Унікальність ЗОД кожного унікальна, повинна   бути побудована кожним суб’єктом.   Згадаємо вислів Ф. Ларошфуко: "Ваша доля у Ваших руках: змінюйте себе, і Ви зміните навколишній світ". Я повністю згодна з цим філософом, тому вважаю, що гарний, справжній вчитель ніколи не повинен зупинятись на досягнутому, він просто зобов’язаний постійно вести пошук нових форм та методів навчання і, відповідно, рухатися уперед, у ногу з часом, до нових вершин педагогічної майстерності не зважаючи на будь-які труднощі на своєму шляху. Адже дійсно навчаючи інших, ми вчимось і самі. І, на мій погляд, звичайно, лише справжній творчий вчитель може заразити своєю вірою і талантом учнів. Учитель – це покликання і заклик до безперервного творчого саморозвитку. Здатність вчителя здійснювати навчання й виховання, тобто сприяти становленню особистості дитини, її громадянської активності, творчого потенціалу потребує, у першу чергу, постійного самовдосконалення педагога і буде розвиватись лише за умови, коли він сам буде прагнути розвивати у себе особистісну й професійну зрілість, яка найбільш продуктивно може бути розкрита при включенні вчителя, молодого або вже навченого досвідом, у інноваційну діяльність. Саме творче включення у інноваційну діяльність значно впливає на особистісно-професійне становлення, якщо: реалізується забезпечення інформованості про суть та механізми інновацій, про особистісно-професійний саморозвиток й оволодіння особистісно-значущіми засобами цього саморозвитку; здійснюється підтримка самостійного включення вчителя у активну творчу діяльність з перетворення педагогічної дійсності й самого себе; реалізується ідея орієнтації внутрішньошкільного врядування на особистісно-професійний саморозвиток вчителя. Ще древні казали: "Ми можемо стільки, скільки ми знаємо", - тому кожен вчитель повинен удосконалюватись, адже процес розвитку суспільства, різноманітних новітніх технологій знаходиться у постійному русі і тому, звичайно, кожному педагогу потрібно теж рухатись у ногу з часом. Список використаної літератури 1. Борисюк В. В. Розвиток соціально-педагогічних ідей в Україні (кінець ХІХ ст.) // Теоретичні та методичні засади соціально-педагогічної підготовки вчителя: Зб. наук. -метод. пр. – Київ-Житомир, 1999. – 188 с. 2. Дубасенюк О. А. Методи формування професійної умілості майбутніх вчителів// Шлях освіти. – 1998. - № 3. – С. 37-40. 3. Сігаєва Л. Є. Проблема підготовки й підвищення кваліфікації вчителів у контексті неперервної освіти// Педагогіка і психологія. – 1999. - № 3. – С. 94-100. 4. Михайлова Н. С. Самообразовательная деятельность: сущность понятия, механизмы управления. – 2007, №1, стр. 28-37.

category: Адміністрування школи


title: Ключові компетентності випускника школи

description: Методичні матеріали сприяють формуванню ключових компетентностей школярів, накопиченню відповідних знань і умінь, усвідомленню потреб і мотивів, визначенню ціннісних орієнтацій. Використовувалися під час проведення районних семінарів для вчителів і заступників директорів

category: Адміністрування школи