title: Як зробити урок цікавим у початковій школі?

description:
Сьогодні урок як засіб організації навчально-виховного процесу є по суті основним стрижнем у процесі вирішення методичних і психолого-педагогічних завдань. Понад три століття існує класно-урочна система, і, не дивлячись на безліч експериментів, ніхто поки нічого кращого за урок не запропонував.

                  p> Сьогодні перед учителями стоїть важливе запитання: як учити дітей? Я, як і кожен педагог, шукаю відповідь на нього і доходжу висновку, що вчити потрібно так, щоб уроки були цікавими й при цьому діти здобували міцні знання. "Будьте самі шукачами, дослідниками. Не буде вогнику у вас — вам ніколи не запалити його в інших," - писав В. Сухомлинський. Як же зробити, щоб урок не тільки надавав учням певні знання й уміння, але й викликав у них справжній інтерес, щире залучення у навчальний процес, сформував творче начало? Ми живемо в суспільстві змін, тому кожна людина вчиться протягом всього свого життя. Саме вчитель початкових класів повинен розвивати любов до навчання, пізнавальні інтереси дітей молодшого шкільного віку, їхні творчі навички, уміння самостійно здобувати знання, бути активними, не пасивними. В. О. Сухомлинський писав, що кожна нормальна дитина йде в школу з вогником у душі, і завдання педагога – підтримати цей вогник, щоб він не погас. Для цього потрібно перебувати в постійному пошуку цікавих форм, прийомів, засобів, технологій навчання молодших школярів, вміло поєднувати елементи передового педагогічного досвіду та інноваційних технологій у навчально-виховному процесі. Сьогодні вже неможливо навчати традиційно: у центрі навчально-виховного процесу має бути учень. Від його активності на уроці, вміння працювати з учителем, однокласниками залежить успіх в опануванні програмового матеріалу. На жаль, дітей зазвичай більше хвилюють оцінки, ніж сам процес навчання. Проте шкільні оцінки не визначають майбутнє дитини. Як навчити дитину вчитися самостійно? Як уникнути пасивності учнів на уроці? Як "свій" урок зробити "їхнім" уроком? Як учительське "треба" перетворити на учнівське "хочу"? Що зробити, щоб учні не відсиджувалися, а проявляли себе? Як зробити урок цікавим, різноманітним, ефективним, щоб діти не втрачали цікавості до здобуття знань, щоб "тягнулися" до додаткової літератури? Мета моєї педагогічної діяльності – сформувати компетентну особистість молодшого школяра на основі розвитку пізнавального інтересу, навчити самостійно мислити, озброїти необхідними для цього знаннями, вміннями та навичками. Звичайно, досягти цієї мети шляхом використання лише традиційних форм та методів організації навчальної діяльності неможливо. Тому потрібно запроваджувати нові освітні технології, спрямовані на всебічний розвиток дитини. На мою думку, основними завданнями сучасного вчителя є залучення учнів до активної самостійної діяльності, перетворюючи школярів у її суб’єктів. Зацікавленість, викликана вчителем на уроці, за певних умов може перерости в стійкий інтерес до знань. "Учень — це не посудина, яку потрібно заповнити, учень ― це смолоскип, який потрібно запалити". Тому з перших днів навчання потрібно уважно придивлятися до кожного учня, намагатися знайти та розвивати його позитивні риси. Від уміння вчителя своєчасно їх помітити, допомогти дитині відчути впевненість у своїх силах, надати своєчасну підтримку, створити сприятливі умови, атмосферу творчості залежить те, чи відчує дитина свою неповторність, чи виросте справжній талант. Згадаймо слова В. О. Сухомлинського: "Є успіх ― є бажання вчитися. Особливо це важливо на першому етапі навчання ― у початковій школі, де невдача приносить справжнє горе". Справді, учні початкових класів добре навчаються лише за умови, коли їм цікаво, коли вони переживають хоча б невеликий успіх. Тож із перших днів навчання дитини в школі, створюю ситуацію успіху, підбадьорюю учня, що зазнав невдачі, похвалити навіть за незначний крок уперед. "Знати свою науку вчителю, звичайно, необхідно, але, крім цього, потрібно ще володіти ключем до розуму і серця своїх вихованців. І хто не володіє цим даром природи, той повинен його шукати в сучасній педагогіці й методиці," - писав К. Лейбніц. Кожного разу, готуючись до уроку, я вирішую різні проблеми: чому навчити учнів і як це зробити, як сформувати їхній духовний світ. Пріоритет в організації освітнього процесу надається особистості учня, його вмінню самостійно здобувати знання. Тому моє завдання полягає в тому, щоб заохочувати до активної пізнавальної діяльності учня, створювати умови для виявлення зацікавленості, стимулювати до висловлювань без побоювань помилитися, формувати прагнення учнів знаходити свій спосіб роботи, вчитися аналізувати та виявляти учнівську ініціативу, самостійність у самовираженні. Успішність навчально-виховного процесу, висока якість уроку досягається саме завдяки використанню нестандартних технологій. У роботі повинні бути задіяні тією чи іншою мірою всі учні. Справді, сильні учні, а також особистості з високим рівнем контактності проявляють вищу активність, ніж замкнуті і слабкі. Проте слід постійно "втягувати" їх у роботу, створювати ситуації успіху. Інтерактивні технології – не самоціль. Потрібно постійно контролювати процес досягнення поставлених цілей (вони повинні бути чітко сформульовані і легко контрольовані), у випадку невдачі переглядати стратегію і тактику роботи, шукати і виправляти недоліки. Вважаю, що сучасному педагогові необхідно вибрати те "зерно", що дасть змогу створити свою міні-методику. А у творчого вчителя й учні прагнутимуть до творчості: Чи буде урок цікавим дітям, чи захочуть вони брати в ньому активну участь, залежить від того, наскільки добре продумана кожна деталь уроку. При організації уроку необхідно спиратися на його мету. Потрібно чітко визначити, що повинен понести з уроку учень, яке завдання буде вирішувати урок: чи буде це вивчення нового матеріалу або урок повторення, узагальнення та систематизації знань, контрольне заняття. Досягнення мети буде прямо залежати від мотивації учнів. Тому необхідно докласти максимум зусиль, щоб у школярів з’явилося бажання знати те, про що їм розповідається. Потрібно активно використовувати свій творчий потенціал, різноманітні методи, прийоми і засоби навчання. Дуже важливо вибрати форму уроку. Вона визначається відповідно до його цілей та віку учнів. Форми уроку дуже різні. Уроки вивчення нового матеріалу проводжу у вигляді подорожі, пригоди, уроку-казки, уроку-сюрпризу і т. д. Для більш старшого віку це може бути презентація, в тому числі підготовлена самими учнями. Урок закріплення матеріалу проводжу у вигляді конкурсу, презентації, концерту, ярмарку. Це може бути як в межах одного класу, так і декількох класах паралелі. Дуже цікаво проходять урок-екскурсія, урок-похід, урок-мандрівка, урок-марафон. Це сприяє не тільки прояву інтересу учнів до уроку, а й згуртуванню класу. Контрольний урок можна провести у формі олімпіади, вікторини, уроку-змагання, уроку-брейн-рингу та інші. Для комбінованого уроку підходить проведення його у формі майстерні. Але слід пам’ятати, що подібні уроки повинні проводитися в системі, але не кожен день. Учні, по-перше повинні будуть підготуватися, по-друге, вони будуть знати, що їх знову чекає не просто цікавий урок, а свято. Це піднімає і авторитет вчителя в очах учнів. Комп’ютер, таблиці, ілюстрації, відеофільми, презентації — правильне й доречне використання цього тільки прикрасить урок. Спираючись на цілі та форму уроку, вибираю методи і прийоми навчання. Вони класифікуються за різними підставами і можуть бути: словесні, наочні, практичні, пояснювально-ілюстративний метод, репродуктивний метод, метод проблемного викладу, частково-пошуковий, або евристичний, метод, дослідницький метод і т. д. Велике значення для розвитку пізнавального інтересу школярів набувають методи проблемного навчання, адже саме вони більшою мірою здатні активізувати учнів на уроці. Проблемне питання, проблемне завдання, проблемна ситуація і т. д. Все це дозволяє зробити будь-який урок цікавим, завдяки тому, що діти самі беруть участь пошуку відповіді. Застосування різних методів навчання сприяє підвищенням пізнавального інтересу учнів, а це нерозривно пов’язано з кращим засвоєнням досліджуваного матеріалу, розвитку в них творчих здібностей, уваги, пам’яті, мислення. Учень буде із задоволенням чекати наступного уроки, знаючи, що на них завжди цікаво. Велику перевагу на уроках віддаю інтерактивним технологіям. Під час уроків застосовую елементи інтерактивних методик, які мають багато переваг: у роботі задіяні всі діти класу, учні вчаться працювати у групі, парі, формується доброзичливе ставлення до опонента, кожна дитина має можливість пропонувати свою думку, створюється "ситуація успіху", за короткий час опановується багато нового матеріалу, формується вміння аргументувати свою думку. Із задоволенням ми з учнями проводимо на уроках інтерактивні вправи - "Аналогії", "Обговорення", "Вузлики", "Мозковий штурм", "Асоціативний кущ", "Роби, як я" та інші. Інтерактивні методи дають змогу створювати навчальне середовище, в якому теорія і практика засвоюються одночасно, а це надає змогу учням розвивати світогляд, логічне мислення, зв’язне мовлення, виявляти і реалізовувати індивідуальні можливості дітей, що і робить урок цікавим. Знаючи, що провідний вид діяльності для учнів початкових класів – гра, постійно користуюся цим. Саме використанню цікавих вправ, ігрових ситуацій на уроках приділяю багато уваги у своїй роботі. Вважаю, що вони сприяють підвищенню якості знань, умінь та навичок учнів і зацікавлюють дітей на уроці. Добираючи цікаві завдання, враховую, що вони повинні сприяти повноцінному всебічному розвитку дітей, їх пізнавальних здібностей, мовлення, досвіду спілкування з однолітками і дорослими, прищеплювати інтерес до навчальних занять, формувати уміння і навички до навчальної діяльності, допомогти дитині оволодіти уміннями аналізувати, порівнювати, абстрагувати, узагальнювати. Матеріал до уроків добираю різноманітний, але весь він має бути цікавим як за змістом, так і за формою проведення. У процесі гри інтелектуальна діяльність дитини повинна бути пов'язана з її діями по відношенню з оточуючими предметами. Дуже дітям подобаються інтерактивні дидактичні ігри "Модельєри", "Кмітливчики", "Загадкові кросворди", "Дотепники", "Клуб знавців", "Ігрова скринька", "Рятівники" та інші. Для успішного навчання в процесі гри необхідно застосовувати як предмети, які оточують школяра, так і моделі вивченого матеріалу. Науковці зазначають: правильно організований урок завжди має бути ефективним. Та практика часто заперечує цьому теоретичному постулату, оскільки він не враховує склад учнів і особистість учителя, тобто психолого-педагогічну складову процесу навчання, а обмальовує тільки ідеальну модель взаємодії вчителя і учнів: учитель пропонує – учні діють. А що робити вчителю, якщо учні відмовляються (не бажають) діяти? Але щоб провести урок, який би запам’ятався учням (а значить – став результативним, ефективним для них, а не з точки зору процесу навчання), слід говорити про екстраметодичні прийоми і знахідки вчителів-практиків, націлені на отримання певного продукту (матеріального, інтелектуального чи духовного) як результату діяльності вчителя і учнів на уроці. Тож сучасний урок цінний не тільки отримуваною учнями інформацією, але і навчанням їх способам діяльності для отримання інформації. Учитель на уроці повинен прагнути передати спосіб творчої діяльності або стимулювати дітей до створення такого самостійно, нехай і в початковій, примітивній формі. Цікавий урок повинен відображати володіння вчителем класичною структурою його на тлі активного застосування власних, авторських напрацювань, як в сенсі його побудови, так і у відборі навчального матеріалу, в технології його подачі. Провідну роль при цьому грає форма організації пізнавальної діяльності учнів, ступінь готовності їх засвоїти новації вчителя. У будь-якому випадку саме рівень взаєморозуміння вчителя і учня на уроці свідчить про актуальність нових технологій, використовуваних вчителем, про його творчий потенціал. Враховуючи вище сказане, прагну кожен урок проводити максимально цікаво. Від цього залежить ефективність уроку, увага учнів і моя, як учителя, моральна задоволеність від своєї професії. Для того щоб урок став продуктивним, його композиція повинна бути цілісною і циклічною. Урок має бути свого роду твором, з властивими кожному твору ідеєю, зав'язкою, кульмінацією і розв'язкою. Урок для учнів має стати виставою, у якій всі присутні в класі – актори, а "рушниця на стіні" завжди стріляє. Говорячи про структуру уроку, Є. Пасічник пише: "Як вистава складається з окремих сцен, від взаємозв’язку і взаємозалежності яких залежить її загальний малюнок, так і урок … є взаємозв’язаним ланцюгом навчальних ситуацій, і чим тісніший, логічно виправданіший цей зв'язок, тим вдалішою буде його структура". Як же зробити, щоб урок не тільки надав учням певні знання і уміння, але і викликав у них справжній інтерес, щире залучення у навчальний процес, сформував творче начало? 1. Готуючись до уроку (при написанні плану уроку), чітко формулюю його тему. Потім визначаюсь із провідною ідеєю, на яку спиратиметься даний урок, і позначаю ту частину навчального матеріалу, яка може бути використана на подальших заняттях, — визначити перспективність розвитку даної теми. Також необхідно прописати навчальні, розвивальні і виховні функції даного уроку. 2. З доступного матеріалу відбираю тільки той, який найпростіше і дохідливо пояснює тему уроку. 3. Цікавий урок повинен містити завдання і матеріали, які можуть викликати подив, захоплення, здивування учнів. Це може бути цікавий факт, дивовижне відкриття, пізнавальний досвід, нестандартний підхід до вже існуючих ситуацій, що здаються звичайними. Після того, як потрібний і цікавий матеріал знайдений, потрібно його правильно згрупувати, продумати послідовність роботи з ним, підготувати до уроку. Необхідно знайти саме таку форму подачі матеріалу, яка викличе активну роботу на уроці, виключить пасивне сприйняття нового. 4. При підготовці уроку вирішую для себе, що контролювати, як контролювати і як використовувати результати контролю. Чим частіше контролюється робота учнів, тим легше побачити помилки і ускладнення. 5. Перед початком уроку потрібно підготувати всю необхідну для уроку наочну допомогу: прилади, роздатковий матеріал, додаткову літературу тощо. Матеріал можна записати заздалегідь на класну дошку у вигляді схем, таблиць, з виділенням особливо складних або значущих пунктів. 6. Необхідно заздалегідь продумати домашнє завдання. Потрібно бути оригінальною, придумати емпіричні завдання, для виконання яких дітям потрібно буде використовувати не тільки підручники, а, наприклад, опитати домашніх або експериментувати з домашніми речами. Для виконання такого домашнього завдання потрібні рекомендації і додатковий матеріал для домашнього вивчення. І головне: учитель і учень мають бути співучасником процесу пізнавальної діяльності на уроці. Тоді урок оживе і не буде чимось стороннім від життя, стане природнім щоденним подивом, буде цікавим для всіх учасників навчально-виховного процесу. Іще одне важливе питання. Як розподілити час уроку? Урок – це головна состава учбового процесу. Навчальна діяльність кожного учня так чи інакше зосереджується саме на уроці. Тому й якість підготовки дітей до уроку в певній мірі залежить від рівня його інформаційного змісту, методичній наповненості, психологічній атмосфери тощо. За наслідками експерименту, 80% засвоєння матеріалу під час уроку відбувається з 6 по 25 хвилину, протягом наступного часу проходить або настрій на роботу, або Зниження розумової активності, у зв’язку з утомленістю. Тому з 1 по 10 хвилину уроку рекомендується усна робота. З 10 по 25 – основна частина уроку відводиться на рішення задач, розбір ситуацій. З 25 по 35 – повторення та первинний контроль. З 35 по 40 – підготовка до домашнього завдання. Тому краще буде розподілить етапи уроку наступним чином: З 6 по 25 хвилину – основний матеріал З 25 по 35 – закріплення та тренування З 35 по 40 – висновки уроку та підготовка домашнього завдання У результаті час уроку не змінюється, але продуктивність значно зростає. Працюючи в пошуку найбільш результативних методів роботи, можна прийти до висновку, що процес формування вмінь і навичок стає набагато цікавішим і результативнішим, якщо організувати навчання у співробітництві, яке ґрунтується на спільній діяльності і взаєморозумінні вчителя й учнів. Саме таке навчання сприяє формуванню ключових компетентностей учнів, підвищує інтелект дитини, зміцнює її віру у власні здібності, стимулює активність і творчість. "Зробити серйозне заняття для дитини цікавим – ось завдання початкового навчання. Кожна дитина потребує діяльності, і до того ж серйозної діяльності... З перших же уроків привчайте дитину полюбити свої обов’язки й знаходити приємність у їх виконанні", - писав К. Д. Ушинський. У молодших класах закладається основа компетентностей, необхідних для подальшого навчання дітей, тому роль початкової школи в успішному опануванні знань, умінь та практичних навичок вирішальна. Література Бутрім В. Л. Казка вчить. Збірник нестандартних дидактичних матеріалів з основних дисциплін. 1-4 класи – Х. Вид. група "Основа", 2006. – 128с.Інтелектуальні ігри в початковій школі// Упоряд. Ю. Є. Багдакова. – Х.: Вид. група "Основа", 2006. – 192с.Павленко Л. Г. Сучасний урок в початковій школі. 68 уроків з розвитку зв’язного мовлення у 1-4 класах. – Х.: Вид. група "Основа", 2005. –Ч. 1, 2 – 112с.Додусенко Н. О., Нетужилова І. В. Проектна діяльність у початковій школі. – Х.: Вид. група "Основа", 2010. – 223с.Інтерактивні методи навчання в практиці роботи початкової школи / Упорядн. Стебна О. В., Соценко А. О. – Х.: "Шкіл. Світ". -176с.Пометун О. І. та ін. счасний. Інтерактивні технології навчання:Наук. -метод. посібн. /За ред. О. І. Пометун. – К.: Видавництво А. С. К., 2004. -192с.Лупінович С. М. Навчаємося залюбки! Формування мотивації до навчанняв учнів молодших класів. – Х. Вид. група "Основа", 2009. -107с.Нестандартні уроки в початковій школі/ Упоряд. О. Кондрятюк. – К.: Вид. "Шкіл. світ": Вид. Л. Галіцина, 2006. – 128с.Бутрім В. Л. Інтерактивні дидактичні ігри в початковій школі. - К.: "Шкіл. світ", 2007. - 112с.Сучасний урок української мови в початковій школі (методика і технологія навчання) – Теропіль: Астон, 2001. -264с.Резніченко Н. І. Українська мова в іграх, казках, подорожах. Розробки нестандартних уроків. 1-4 класи. – Х.: Вид. група "Основа", 2008. -172с.Луцик Д. В., Курдидик С. В. Інтегровані уроки в 3 класі. - Теропіль: Астон, 2001. - 68с.Бутрім В. Л. веселі задачі у віршах: 1-4 кл. - К.: Вид. дім "Шкіл. світ", 2006. - 112с.Дидактичні та інтелектуальні ігри на уроках читання. 2-4 класи/ Упоряд. Доміна О. Д. - Х.: Вид. група "Основа", 2009. -124с.

category: Методика та технологія


title: Розв’язання задач підвищеної складності у процесі підготовки учнів до олімпіад із фізики

description:
У матеріалі на заявлену тему автор указує, що досвід викладання фізики свідчить, що учні стикаються з найбільшими труднощами в ході розв’язання нестандартних задач, для вирішення яких традиційних способів недостатньо. Подано способи розв’язання задач із підвищеним рівнем складності для учнів 11-х кл

                  асів

category: Методика та технологія


title: Тестові завдання з художньої праці та образотворчого мистецтва для 3-го класу

description:
Подано систему тестових завдань на заявлену тему, у вступі до якої авторка пише, що кожен педагог веде своїх вихованців тільки йому відомими стежками до скарбниці знань. Та все ж він ніколи не знатиме, чи є цей шлях правильний, якщо не буде систематично здійснювати оцінювання успіхів і досягнень учн

                  ів

category: Методика та технологія


title: Від навчальних занять із трудового навчання до творчості

description: У статті на заявлену тему авторка пише, що в її професійній діяльності дуже пощастило, що вона працює з високо мотивованими, творчо обдарованими колегами й учнями. У закладі однаково шанують успіхи в академічному поступі та в мистецькому житті колективу

category: Методика та технологія


title: Робота з тонколистовим металом

description: У методичних рекомендаціях на заявлену тему автор пише, що перед тим, як надати роботу учням з тонколистового металу, учитель розповідає про те, що тонколистовий метал отримують на спеціальних машинах, що називаються прокатними станами

category: Методика та технологія


title: Завдання на застосування теоретичних знань

description: Подано тренувальні вправи для 6-го класу з математики у формі медіапрезентації

category: Методика та технологія

grade: 6 клас


title: Методика застосування формульних сигнальних карток на уроках хімії

description:
„Хто цікавиться предметом, у того відкриті очі і розум” – цю педагогічну істину можна закласти в основу пізнання, в основу навчання, в основу активних та інтерактивних технологій навчання. Сьогодні складно не погодитися з тим, що учні, які приходять навчатися в школу не завжди проявляють

                   інтерес до хімії. Сьогодні академічний підхід до освіти практично у всіх викликає зростаюче почуття незадоволення. Випускник школи, навчання в якій було націлене лише на передачу знань, виявляється неготовим до навчання протягом життя. Досягнення сучасної науки та педагогічної практики, стан довкілля і реалії соціуму обумовили нові вимоги суспільства до школи, нові парадигми та стандарти освіти, в яких чітко окреслено нові ціннісно-цільові орієнтири та сучасні пріоритети. Одна з причин втрати інтересу до предмета – це невідповідність низки прийомів навчання для нинішніх школярів. Навчально-виховний процес організований оптимально, якщо учня не виховують, а створюють умови для виховання, не вчать, а створюють умови в яких він вчиться. Маючи за мету становлення та розвиток ключових освітніх компетенцій, зі всієї різноманітності завдань, що стоять перед сучасною школою, найважливішим є подолання «мотиваційного вакууму» учнями основної та старшої школи, створення системи формування мотивації на уроках і в позаурочній роботі з хімії, формування позитивної мотивації навчання, конструювання мотиваційного процесу як основи засвоєння змісту хімічної освіти. Одним з шляхів подолання вищеназваних труднощів та проблем, як показала практика, для мене є, на перший погляд, традиційний прийом - застосування сигнальних карток. Отож сигнальні картки – аркуші цупкого паперу чи картону формату А5 (1/2 аркуша А4) з надрукованими на них хімічними формулами (їх зручно друкувати на ватмані формату А4 ( по 2 на кожному) та розрізати). Таким чином, це формульні сигнальні картки. Для застосування у 7-9 класах – це формули неорганічних сполук основних класів. У 9 класі до них додаються і формули неорганічних речовин. Кількість карток – з розрахунку по 1-3 на кожного учня (більша кількість не виправдує себе через розсіювання уваги у частини учнів) залежно від теми уроку, змісту запитань, рівня навченості класу та інше. Формули у різних учнів можуть, за потреби, частково повторюватись. Готуючись до уроку, я групую картки, передбачаючи певні тонкощі уроку, та кладу їх до конвертів, щоб зручно було роздавати. Перед уроком учні, за бажанням, мають можливість заглянути до конверта. Не виключаю і «сліпий» варіант – конверти роздаються на початку уроку узагальнення та систематизації знань з тим, щоб здійснити контроль. Та таким зловживати не слід, за частої відсутності ситуації успіху різко знизиться інтерес та припинить формуватися потреба до пошуку, пізнання. Особливістю є наступне: картки використовуються для відповіді на різноманітні запитання, які часто не можна передбачити - таким чином створюється умова для застосування знань у незнайомих ситуаціях; практично на кожному уроці, починаючи з теми «Атоми. Йони. Хімічні елементи» у 7 класі; як для фронтальних так і для індивідуальних, парних, групових форм роботи; як для перевірки засвоєння знань, так і для постановки проблеми з подальшим формулюванням теми та мети уроку, для закріплення знань, здійснення предметно-пошукових дій, формування прогностичних та аналітичних навичок тощо. Наведу кілька прикладів запитань, на які учні відповідають за допомогою сигнальних карток: №   з/п Клас Тема  З якою метою   застосовуються сигнальні картки Запитання, на які   необхідно дати відповідь за допомогою сигнальних карток 1 7 Хімічні формули Перевірити запам’ятовування символів хім.   елементів/актуалізація опорних знань Продемонструйте картки з формулами, що містять символ   елемента… 2 7 Хімічні формули Закріплення/ перевірка засвоєння Продемонструйте картки з формулами, які читаються так:…   (наприклад «натрій-аш-ес-о-чотири») 3 7 Хімічні формули Закріплення/ застосування знань на практиці Продемонструйте картки з формулами, які містять…   (наприклад один атом Оксигену) 4 7 Валентність елементів Закріплення/ застосування знань на практиці, у   незнайомих ситуаціях/ контроль засвоєння Продемонструйте картки з формулами, у яких перший елемент має валентність… другий елемент має валентність…  5 8 Основні класи неорганічних сполук Закріплення/ застосування знань на практиці/ перевірка   усвідомленого засвоєння Продемонструйте картки з формулами оксидів (основ, кислот, солей)  6 8 Основні класи неорганічних сполук Закріплення/ застосування знань на практиці/ перевірка   усвідомленого засвоєння Продемонструйте картки з формулами сполук, що взаємодіють з водою ( кислотними,   оксидами, лугами тощо); розкладаються при нагріванні; нерозчинні у воді   7 8 Основні класи неорганічних сполук Закріплення/ застосування знань на практиці, у   незнайомих ситуаціях/ контроль усвідомленого засвоєння Продемонструйте картки з формулами сполук, що вступають   в реакції нейтралізації (заміщення, обміну)   8 8 Основні класи неорганічних сполук Закріплення/ застосування знань на практиці, у   незнайомих ситуаціях/ контроль усвідомленого засвоєння Продемонструйте картки з формулами сполук, що утворюють   солі при взаємодії з … 9 8 Хімічний зв’язок і будова речовини Закріплення/ застосування знань на практиці, у   незнайомих ситуаціях/ контроль усвідомленого засвоєння Продемонструйте картки з формулами сполук з йонним   (ковалентним полярним, неполярним, металічним) зв’язком 10 8 Хімічний зв’язок і будова речовини Закріплення/ застосування знань на практиці, у   незнайомих ситуаціях/ контроль усвідомленого засвоєння Продемонструйте картки з формулами сполук з …   кристалічними гратками 11 9 Електролітична дисоціація Закріплення/ застосування знань на практиці, у   незнайомих ситуаціях/ контроль усвідомленого засвоєння Продемонструйте картки з формулами електролітів   (неелектролітів) 12 9 Йонні рівняння Застосування знань на практиці, у незнайомих ситуаціях/   контроль усвідомленого засвоєння Продемонструйте картки з формулами сполук, взаємодію   між якими можна виразити скороченим йонним рівнянням виду…   Таких запитань можна сформулювати десятки майже з кожної теми курсу хімії 7-11 класів. На запитання такого типу відповідає кожен учень, обравши картку (чи дві) з тих, що є у нього на парті. Картки роздаються учням перед кожним уроком. І вже за кілька уроків у них виробляється «рефлекс цікавості»: «А що сьогодні запитають про ці речовини?» Частина учнів з тих, хто не був помічений серед зацікавлених хімією, гортають зошит, підручник, звертаються за допомогою до товаришів, хоч ще не знають змісту запитання. Крім того, що вчитель може оцінити увесь клас одночасно (можна з використанням «чеків», бонусів, рейтингових балів тощо), можна викликати трьох учнів та запропонувати їм оцінити правильність відповідей учнів кожного ряду тощо. Пропонуємо учням закінчити схему реакції, початок якої написаний на дошці (до дошки виходять учні, на чиїх картках – формули продуктів реакції. Наступна форма використання карток – складання генетичних рядів (на магнітній дошці) – за індивідуальної участі кожного або робота в групах. На тій же магнітній дошці можна написати загальні назви груп солей та запропонувати учням прикріпити наявні у них картки до відповідної групи. Пропонуємо учням написати якомога більше рівнянь реакцій між речовинами на картках (парна або групова робота). Крім того як додаткове завдання (яке також оцінюється з використанням «чеків», бонусів, рейтингових балів) задаємо запитання щодо фізичних властивостей (галузей застосування, фізіологічної дії, впливу на навколишнє середовище тощо або просто цікавих фактів ) сполук, формули яких учень використовував на уроці. Подібні запитання стосовно речовин, формули яких містяться на картках, можна використовувати як ключові у короткочасних (на один урок) проектах. Ще один вид роботи з картками – пошук відповідей на запитання «Що спільного та що відмінного між формулами (сполуками) на картках, що є на партах» (індивідуальна, парна або групова форма роботи). За допомогою таких запитань є можливість перейти до формулювання теми уроку. Висновок З досвіду роботи можу стверджувати, що застосування описаних вище карток: являє собою елемент інтеракції; сприяє створенню ситуації успіху при вивченні інтелектуально обтяжливого предмета, формуванню позитивних мотивів навчальної діяльності; сприяє формуванню в учнів ряду компетенцій; сприяє формуванню навичок критичного мислення. Крім того, робота з картками урізноманітнює діяльність учнів, персоналізує її, або ж, навпаки, сприяє формуванню навичок продуктивної комунікації, роботи в групі.

category: Методика та технологія


title: Організація діяльності учнів із різними джерелами історичних знань

description:
Проблема впровадження на практиці різних видів історичних джерел є актуальною в наш час. Активізація мислення учнів не можлива без використання історичних джерел. Завдяки інформації, отриманій не тільки з підручника, а й засвоєній з прочитаного документу, побаченій на ілюстрації чи з екрану телев

                  ізора, учні мають можливість більш поглиблено зрозуміти історичні події чи явища. Історичні джерела сприяють оволодінню навичками дослідницької роботи, критичного мислення, що є на сучасному етапі досить продуктивною формою навчання. Поетапно спланована робота з історичними джерелами з урахуванням вікових особливостей розвиває культуру історичного мислення, сприяє процесу пізнання та осмислення конкретних історичних подій, явищ. Історичні джерела необхідно використовувати для забезпечення ефективності уроків, підвищення якості знань, поглиблення, закріплення і узагальнення матеріалу. Під час використання історичних джерел різного типу, необхідно пам'ятати про багатоперспективний підхід, коли якась історична ситуація висвітлюється з кількох перспектив, що презентують різні суспільні позиції та інтереси. Щоб працювати з історичними джерелами і отримувати позитивні результати необхідно враховувати такі елементи, як: різноманітність джерел, створення можливості для порівняння, ретельний відбір, яскравість. В сучасному світі важко зорієнтуватися в потоці інформації, який має вплив на учнів. Учні чують різні інтерпретації, тлумачення, трактування історичних подій, процесів. Цю інформацію їм дає преса, телебачення, кіно. Щоб протистояти такому впливу, необхідно розвивати в учнів уміння аналізувати та оцінювати різні погляди на історичний процес, критично ставитися до них, виробляти власну позицію, аргументувати свій вибір. Історичні джерела поділяються на: документальні; візуальні; речові. Розвиток навичок роботи з документами варто починати з 5 класу. Спочатку учні вчаться аналізувати документ. Підручник пропонує нам невеликі документи, які необхідно не просто прочитати але й проаналізувати. В кабінеті має бути підбірка пам'яток для учнів різного віку. Наприклад: Пам'ятка "Як працювати з текстом історичного джерела" 5-6 класи: 1. Прочитайте документ. 2. Хто автор документу? 3. Про яку історичну подію або явище розповідає документ? 4. Чи вказано в документі кому він адресований? 5. Визначте: про що ви дізнались; що найголовніше в тексті; що потрібно запам'ятати; 6. Складіть запитання до тексту, починаючи словами "чому", "навіщо", "як". 7. Зробіть висновки. "Як аналізувати текст історичного джерела" 7-8 класи: 1. Прочитайте текст. 2. Визначте основну частину тексту. В якому реченні викладена головна ідея, головний зміст? 3. Про яку історичну подію або явище, про які історичні персонажі йде мова? 4. Визначте в тексті історичного джерела: що важливо?; що потрібно запам'ятати? про що довідались вперше? що було незвичним, несподіваним? 5. Складіть запитання до тексту, починаючи їх словами "чому", "з якою, "як". 6. Визначте своє ставлення до тексту. Свою думку можна висловити в такій формі: Це вірно, тому що… Я впевнений (а) у тому, що…. Я добре знаю, що… Я думаю інакше, тому що… Я сумніваюся у цьому, тому що… Я не згодний (а) з цим, тому що… "Як працювати з текстовими джерелами" 9-11класи: 1. До якого виду належить документ (погляд очевидця; свідчення учасника подій; газетне повідомлення; погляд дослідника; офіційний документ). 2. Що це за документ? (запис у щоденнику; приватний чи офіційний лист; спогади; публічне звернення чи заклик; політичний документ: звіт, протокол, урядова постанова, декларація тощо; уривок з історичного дослідження) 3. Хто його автор? Яка політична, національна, етнічна, службова належність автора? Чи впливає це на ставлення до подій? Чи був автор очевидцем описаних подій, чи брав у них участь? 4. Коли з'явилося джерело? Чи був документ написаний у той час, коли сталася подія, відразу після неї чи через певний час? 5. Автор просто повідомляє про ситуацію, передає інформацію або описує те, що сталося, чи документ містить погляди висновки і рекомендації? 6. Чи є в документі які-небудь твердження чи фрази, які б свідчили про уподобання автора, про точки зору? 7. Чи є в тексті факти, що дозволяють вважати цей документ достовірним джерелом інформації? Ми бачимо, що якщо в 5-6 класі достатньо простого аналізу і висновку, то в 7-9 класі учні вчаться вирішувати проблемні завдання, виділяти головне, порівнювати матеріал, встановлювати причинно-наслідкові зв'язки. У старших класах навички роботи з історичними джерелами вдосконалюються. Матеріал вимагає більш високого рівня пізнавальної і розумової діяльності, критичного ставлення до тексту, самостійного, творчого застосування знань. В 10-11 класах історичні джерела використовуються для складання портретів історичних осіб. Цей процес розвиває історичне мислення. Робота з джерелами повинна відбуватися на різних етапах уроку. Дослідницька робота з документами можлива для використання і в позакласній та позаурочній діяльності. Візуальні історичні джерела є не менш важливими. До них належать: фото, плакати, карикатури, картини, таблиці, схеми, діаграми, малюнки, відео, презентації. Візуальні джерела можуть використовуватися як мотивація уроку, підсумок, як складова тематичного оцінювання. Під час роботи з візуальними джерелами також використовується пам'ятка "Алгоритм роботи з візуальними історичними джерелами". 5-8 класи Що зображено (сцена з повсякденного життя, політична подія, портрет тощо)? Де відбувається подія? Які характерні ознаки зображуваного місця? Яка історична подія зображена? Знайдіть в підручнику матеріал, що відповідає зображеному. Опишіть зображених осіб. Яка інформація закладена в зображення? 9-11класи Що зображено? Коли відбувалася подія? З чого це випливає? Наскільки співвідноситься з підписом до джерела? Коли надруковано зображення, з якою метою? Де відбуваються події? Які характерні ознаки зображуваного місця? Яке це має значення? Дати характеристику зображених осіб: до яких соціальних груп і типів вони належать? Чому саме такий склад учасників? Хто автор зображення, яка його соціальна та політична позиція, ставлення до зображеного? Де і коли надруковано це зображення (в той час, коли відбувались зображені події чи пізніше, в офіційному чи опозиційному джерелі)? Чи є зображення типовим для епохи? Чи відображає воно певну тенденцію, явище і наскільки повно та об'єктивно? Розробляючи пам'ятку необхідно враховувати вікові особливості учнів, так як з кожним роком навчання вміння описувати зображені події, визначати соціальні групи та політичні позиції, ускладнюються. Якщо робота з картинами, таблицями, діаграмами, фото і т. д. потребує критичного мислення, вміння аналізувати, описувати, висловлювати свою точку зору, то відео - матеріали доповнюють знання про історичний період, дають змогу краще запам'ятати матеріал у не зовсім звичній формі. Як показала практика, уроки з використанням відео запам'яталися учням краще. Починаючи з 5 класу на уроках можна використовувати фрагменти мультфільмів. Вони сприймаються легко і заохочують дітей до вивчення теми. Так у 6 класі під час вивчення теми: "Поява сучасної людини на теренах Європи" можна використати фрагменти мультфільму "Льодовиковий період". Переглянувши фрагменти мультфільму учні легко відповідають на питання: Які тварини населяли землю до похолодання? Як виглядали люди? Яка небезпека чекала на людину? В яких умовах жили люди? і т. п. Під час уроку узагальнення з теми: "Давній Єгипет" можна використати фільм "Давній Єгипет" (Колекційне видання "Історичне кіно", випуск№40). Для теми: "Греко - троянські війни", "Греція в 11-6 ст. до н. е." можна використати фрагменти фільмів: "Троя", "Одісея". Для 6 класу є фільми: "Помпея", "Давня Греція", "Колізей". Для 7 класу теж є немало цікавих фільмів. Можна використати фрагменти фільму: "Атіла", щоб показати життя варварського суспільства. Фрагменти фільму: "Хрестоносці" дають образну уяву про добу хрестових походів, про звички, побут, зброю, поведінку і т. д. тогочасного населення. При вивченні історії України з теми "Київська Русь" можна використати фільм: "Перші князі Київської Русі". У 8 класі програма дає змогу використати фрагменти фільмів: "Мартін Лютер" (тема: "Реформація"). Яскраве уявлення про козаків і поляків, їх зброю, тактику ведення бою, уяву про історичних осіб та про події Національно - визвольної війни під проводом Богдана Хмельницького дають фільми: "Вогнем і мечем", "Тарас Бульба" та "Богдан Хмельницький". У 10 класі під час вивчення теми: "Перша світова війна" використовуються фрагменти фільму: "Загибель імперії". Він розвиває критичне мислення, адже ми можемо бачити різні позиції громадян того часу щодо війни, революції 1917 року і т. д. Учні можуть відчути дух епохи, сформувати власну позицію, зробити висновки. Для 10 класу є фільми: "Нестор Махно", "Ленін", "Гітлер". Для 11 класу можна використати фільми: "Визволення". Фільм "Сапери" дає можливість замислитися, висвітлює зовсім інше бачення війни, ніж трактувала радянська ідеологія і навіть освітлює іншу позицію, ніж записана у підручниках. Це є приводом до дискусії, формування власної точки зору. Програма 11 класу дає змогу використати фрагменти фільмів: "Америка під ударом" (тема: "США в 21 ст."), "Брежнєв", "Йосип Сталін", "Микита Хрущов", "Хіросима". Використання відеофільмів дає позитивні наслідки, але є і недоліки. Деякі учні, проникаючись побаченим, більше запам'ятовують відео-сюжет і втрачають загальний зміст теми. До підбору і використання фільмів вчителю теж треба ставитись серйозно. Перш ніж використовувати фрагменти, треба переглянути фільм, вибрати ті, що відповідають темі і віковим особливостям учнів. Однією з форм роботи з сучасними інформаційними технологіями є використання мультимедійних презентацій. Презентації - це важливий метод навчально-виховної діяльності. Вчитель може не тільки продемонструвати змістовний матеріал, що вивчається по темі, а й формувати певну логіку мислення. Мультимедіа - це створення умов з організації роботи шляхом сполучення навчального матеріалу і забезпечення його успішного сприйняття при підключенні різних видів пам'яті: зорової, слухової, емоційної. Використання на уроках презентацій значно полегшує роботу вчителя. Презентація дає змогу економно використовувати час уроку, показати схеми, таблиці, ілюстрації, статистичний матеріал, що підготовлено вчителем з інших джерел. Практика показала, що використання презентацій сприяло кращому засвоєнню карт, архітектурних пам'яток, портретів. Також зручно використовувати презентації при проведенні вікторин, уроків узагальнення. Сучасні вимоги до шкільного навчального процесу полягають не тільки в тому, щоб учні отримали систему наукових фактів, готових істин і штампів. Навчання повинно формувати у школярів здатність творчо мислити, вміння аналізувати і зіставляти факти, аргументовано захищати свою точку зору, критично ставитись до джерел інформації, вчитися розуміти інших людей і співробітничати з ними. Робота з історичними джерелами може проходити з використанням інтерактивних методів, таких як: "Обговорення проблеми в загальному колі". Учні обговорюють опрацьований документ чи переглянутий фрагмент фільму. Обговорення триває до тих пір, поки є бажання висловитись. Даний метод дає можливість почути різні позиції учнів, обговорити їх, прийти до спільної думки. "Навчаючи - вчуся". Учень працює з історичним джерелом, а потім ділиться отриманою інформацією з іншими, переміщуючись по класу. У цьому методі використовується робота в парах. "Діалог" - спільний пошук усіма створеними групами узгодженого рішення однієї проблеми, що знаходить своє відображення в документі, таблиці, схемі. "Конкурс" - це той діалог, але кожен шукає кращу думку. "Атака на учнів", "Атака на вчителя". Тут вислуховується багато думок з питання, але обирається краща. "Пошук інформації". Учні вивчають першоджерела, отримуючи необхідну інформацію. "Коло ідей". Учні утворюють групи, працюють над одним джерелом. Потім вислуховується добута в процесі роботи інформація. Вказані методи дозволяють вирішити комплекс проблем: Всі учні включаються в роботу; Опрацьовується і узагальнюється велика кількість матеріалу; Кожен має можливість висловити власну думку; Формуються доброзичливі стосунки в колективі. Всі ці методи апробовані на уроках під час роботи з історичними джерелами. Теми уроків, на яких використовувалася робота з документальними чи візуальними історичними джерелами, запам'яталися учнями краще, рівень знань з цих тем був вищий. Крім того, візуальні історичні джерела, а саме, ілюстрації, репродукції, фільми, сприяють розширенню кругозору учнів, формують естетичні смаки. Робота з історичними джерелами - одна з необхідних форм роботи на уроках, яка сприяє більш поглибленому вивченню предмета, виробленню критичного мислення, формуванню власної думки, життєвої та громадянської позицій.

category: Методика та технологія


title: Посібник „Збірка підсумкових тестових завдань” для 1-го класу

description: У збірці подано підсумкові тестові завдання для учнів 1-го класу з математики, навчання грамоти, природознавства

category: Методика та технологія


title: Розвиток навичок творчого мислення

description: I work as a teacher of English at Melitopol lyceum «Tvorchestvo», Ukraine and today I would like to share some tips on  my teaching experience. The topic of my report is: Developing Creative Thinking Skills

category: Методика та технологія


title: Фразеологія в початковій школі

description: Подано систему вправ з української мови за навчальною темою «Лексика» для учнів 2-4-х класів

category: Методика та технологія

grade: 2 клас


title: Методичний захід «Салон педагогічної творчості вчителя музичного мистецтва»

description: Розробка методичного заходу на заявлену тему, мета якого - презентувати педагогічний досвід учителів; розвивати в них уміння об’єктивно оцінювати результати своєї праці; стимулювати безперервну фахову та загальну освіту педагогів школи

category: Методика та технологія


title: Хмарний офіс як зручний інструмент навчального процесу

description:
У матеріалі на заявлену тему автори вказують, що на зміну традиційним офісним пакетам з’являються хмарні офіси, що поки не повністю замінюють настільні аналоги, однак мають свої безперечні „хмарні” переваги, серед яких головна - можливість спільної роботи з документами, зберігання файлів і документо

                  обіг

category: Методика та технологія


title: Реалізація діяльнісного підходу до навчання мови та літератури як неодмінна умова забезпечення ефективності мовної освіти

description:
Єдиний шлях, що веде до знання, - це діяльність… Бернард Шоу Національна стратегія розвитку освіти в Україні на 2012-2021 роки визначає одним із напрямів розвитку освіти розвиток наукової та інноваційної діяльності в освіті, підвищення якості освіти на інноваційні

                  й основі. Чим це викликано? Зміст і організація національної освіти недостатньо переорієнтовані на особистість дитини, на формування у дітей життєво важливих компетентностей, активної їх соціалізації. Україна інтегрується у світовий та європейський освітній простір, а це вимагає оновлення, пошуку ефективних шляхів підвищення якості освіти, апробації та впровадження інноваційних підсистем, модернізації організації навчально-виховного процесу, яка б відповідала вимогам ринку праці. А сучасний ринок праці вимагає від випускника не тільки глибоких теоретичних знань, а й здатності самостійно, творчо застосовувати їх в умовах, які постійно змінюються; підготовка учнів до рішення широкого кола проблем, до оволодіння дослідницькою діяльністю, спрямованою на саморозвиток. Сьогодення вимагає переходу від суспільства знань до суспільства життєво компетентних громадян, приведення шкільної освіти у відповідність до потреб сучасності. Які ж проблеми виникають на шляху до вирішення нових задач? Неготовність певної частини освітян до інноваційної діяльності; Відсутність систем мотивації інноваційної діяльності в системі освіти; Недостатнє фінансування системи освіти. Кризовий стан суспільства відбився і на системі освіти. Протиріччя в освіті й саме життя спонукають шукати більш ефективних способів навчання. Тому сьогодні ставиться завдання перебудувати навчально-виховний процес на засадах розвивальної педагогіки, спрямованої на раннє виявлення потенціалу дітей та їх найбільше розкриття з урахуванням вікових та психологічних особливостей. Не тільки вчителі, які працюють в 2,5-х класах, увійшли в новий навчальний рік з новим Державним стандартом, усі освітяни відчули нагальну необхідність змінювати принципи й підходи до роботи. Методичні рекомендації щодо організації навчально-виховного процесу в 5-х (читай: в усіх) класах одним з головних завдань ставлять навчити учнів застосовувати набуті знання для розв’язання проблем, що виникають у процесі навчання. Тому на перший план виходить діяльнісний підхід у навчанні з акцентом на способах діяльності, уміннях і навичках; розвиток уміння сприймати інформацію особистісно, інтерпретувати й оцінювати її залежно від власної картини світу, рівня розвитку. Безперечно, окреслювати коло проблем легше, ніж працювати у напрямку їх усунення (теоретичного чи практичного спрямування). Тому важливо дотримуватися етапності, поступовості, уміти побачити те, що було спочатку. А в нашому випадку, навпаки, - чітко сформулювати кінцеву мету. Вона ж полягає у тому, щоб бачити учня (випускника), готового до життя в нових, досить непростих умовах. А досягти цього можна лише навчивши його аналізувати абсолютно все, що відбувається навколо, виділяти з суцільного потоку інформації, котра, до того ж, постійно збільшується, синтезно-інтегральну суть, що визначає ядро, квінтесенцію загальнолюдських цінностей. Адже акцент нині істотно змістився від нагромадження нормативно визначених знань, умінь і навичок до формування й розвитку в учнів здатності практично діяти, застосовувати індивідуальні техніки й досвід успішних дій у ситуаціях професійної діяльності та соціальної практики. Сама наука сьогодні - загальнолюдський досвід розв’язання проблем, а не неприступна фортеця з фактів, понять, законів і теорій. А вивчення "основ наук" стає засобом розвитку готовності вирішувати життєві проблеми з використанням принципів наукового мислення, і застосування умінь і навичок відбувається в життєвих (або наближених до життєвих) ситуаціях. Таким чином, основним результатом навчання стає осмислений досвід діяльності, життєвий контекст і формування життєвого досвіду, який уводиться в межі навчального процесу як його значущий елемент. У результаті нагромаджується і осмислюється досвід розв’язання життєвих завдань, оцінюється здатність застосовувати нагромаджений багаж дидактичних одиниць у різних ситуацій. І саме школа і вчитель покликані готувати молоду людину до вирішення життєвих проблем, покладаючись на свою самостійність. Агентство "New York Times" зазначає, що у добу інформаційного суспільства знецінюється будь-яка творча робота, адже в Інтернеті можна знайти будь-що. Я все-таки спробую поділитись власними непідробними прийомами роботи з формування в учнів стійкого досвіду вирішення життєвих проблем. Якось мені пощастило прочитати книгу "Інтелектуальне айкідо" (автори Олександр Камін, Дмитро Камін, Валерій Ільченко), і я з подивом усвідомила одну важливу річ. Та важлива річ весь час була на поверхні, проте я ніколи не ставила завданням чітко окреслити її. Дякую, що це зробили інші, а користь від того-усім, якщо навчитись застосовувати в різних ситуаціях. Отже, для рішення будь-якої проблеми, виявляється, існує не так уже й багато варіантів. Як зазначають автори, реакція на проблему, зазвичай, така: "атака", "відхід" або "сильне рішення". Від часів первісного суспільства людина завжди усяку проблему, перш за все, намагалася вирішити силою. З розвитком суспільства й моралі людина зрозуміла, що покладатися лише на силу - ознака слабкості, проте не перестала апелювати до грубої сили натомість шукати альтернативні виходи. Яскраві приклади додають інтриги й неабияк зацікавлюють. У нашому випадку – неабияк увиразнять мою думку. Тотальне винищення горобців, яких у Китаї оголосили ворогами урожаю номер один, призвело до того, що урожай знищили довгоносики, яких, за сумісництвом, поїдали ті ж горобці. Чим не яскравий приклад "лобової атаки"? Небажання Сталіна чути попереджень про початок війни, знищення виноградників у 90-і - спосіб поведінки, що засвідчує відхід від проблеми, - це "позиція страуса", що ховає голову в пісок. І чудовий приклад (3) "сильного рішення" зі світу природи: лисиця вириває з хвоста жмуток шерсті, заходить у воду, аж поки на поверхні не залишається ніс, а потім відпускає шерсть у вільне плавання. Навіщо? Таким чином вона позбавляється бліх. Битися з ними навкулачки - не має сенсу, а робити вигляд, що блохи не дошкуляють, лисиця не вміє. Хіба не потрібен такий досвід красивого вирішення проблем у щоденному житті? Тим більше, що цими прийомами користувались казкові герої (і це може стати темою окремого учнівського проекту), біблійні персонажі, реальні й легендарні вожді й полководці, мудреці, учені, винахідники. Для прикладу, у народні й казці "Дідова донька й бабина донька" поведінка бабиної доньки-типовий приклад "відходу від проблеми". Герої казки про двох козликів, які впали у воду, не бажаючи поступитися, - як є, "лобова атака". А от у кмітливого Івасика-Телесика й Мудрої дівчини варто повчитись, як знаходити сильні рішення. Учні щоденно стикаються з проблемою міжособистісних стосунків (однолітки, вчителі, батьки) і залюбки навчаться розумно реагувати на конфліктні ситуації. Спочатку аналізуємо відомі з програмових творів характери, лінії поведінки, вчинки персонажів. Ось, наприклад, вивчаючи повість "Захар Беркут" у 7 класі, можна окремо зупинитись на способах поведінки й реагування окремих героїв. Ясно, що лінія поведінки, яку в хвилину небезпеки пропонувала завзята й гаряча тухольська молодь ("вийти громадою перед тіснину і боронитися від монголів до останньої краплі крові"), неконструктивна, бо дає малий результат за велику ціну. Це приклад "лобової атаки". Порада деяких з громади "відбити їх від свого села і відвернути від шляху" - теж не вихід, бо наражає на смертельну небезпеку сусідів, а головного питання не вирішує. Це типовий "відхід від проблеми". А от пропозиція Максима, яка вже сама по собі - блискучий маневр талановитого воєначальника, - ще й чудовий приклад "сильного рішення", яке, власне, і дало змогу зберегти життя і майно тухольців, не пустити монгольську орду на сусідські села й винищити ворога до ноги. Можна працювати й з окремим літературним персонажем, аналізуючи його поведінку й додумуючи інші варіанти. Навіть під час опрацювання біографії письменників можуть виникнути несподівані аналогії. Так, знайомлячись із життєвим і творчим шляхом Вальтера Скотта на уроці всесвітньої літератури, учні несподівано для себе знаходять приклад "сильного рішення" в біографії батька історичного роману у світовій літературі. Прочитавши про те, що у Скотта вистачило мудрості усвідомити, що змагатися з Байроном у поезії – справа марна й безперспективна ("лобова атака"), вони відразу звернули увагу на те, що Скотт почав шукати інший шлях у літературі – новий, не сходжений ніким. І знайшов, і навіть новий тип роману одержав назву за іменем письменника – "вальтерскоттівський". З досвіду скажу, що учні дослухаються до таких життєво-художніх паралелей, бо бачать потребу у тому, щоб бути озброєними такими навичками поведінки. Не зупиняємось на досягнутому, бо кожний урок мов своєрідний мирний полігон, на якому маємо можливість відпрацьовувати навички, застосовувати знання для розв’язання проблем, що виникають у процесі навчання, виводячи на передній план діяльнісний підхід з акцентом на способах діяльності, уміннях. Так, працюючи на уроках мови над темою "Прислів’я і приказки", зупиняємось на такому: "Моя хата скраю – я нічого не знаю". А результат - реальна допомога дівчинці 7 років Марійці Камінській із села Поплавник Галицького району Івано-Франківської області, якій необхідна термінова операція з пересадки кісткового мозку. І це тільки цього року, а минулого був Олексій Дістерук з Дніпропетровщини, а позаторік – дівчинка, що потребувала операції на нирках. Я хочу, щоб мої вихованці навчились жити за принципом "чужої біди не буває", адже в наш час особливо важливо мати чуйне серце, не втратити здатності співчувати й допомагати. Спектр інновацій сьогодні поширений. Завдання вчителя - обрати свої, відповідно до власного світосприйняття, особливостей дітей, перебудувати себе, свої підходи до роботи. "Ламати" себе дуже складно, але працювати по-старому сьогодні - злочин проти дітей. У наших руках майбутнє цих дітей. Навчимо їх вижити в нових умовах життя чи ні - умова їх подальшого успішного життя. Нам дана сила, з якою ніщо не зрівняється, - сила розуму, сила думки, сила слова, які стають потужною енергетичною субстанцією, сильнішою за будь–яку зброю. Докладаю великих зусиль, щоб мої вихованці застосовували свій розум, уміння, навички з користю для себе й інших. Вірю, що від того їхнє життя стане кращим, світлішим, повнішим.

category: Методика та технологія


title: Відкриті тестові завдання з рідної мови

description: Розробка тестових завдань із навчальної теми „Морфологія” в 7-му класі, що призначені для перевірки знань теоретичного матеріалу. На виконання завдань відводиться 10-15 хвилин

category: Методика та технологія


title: Критическое мышление как метод личностно ориентированного обучения английскому языку в старшей школе. (Рос. мова)

description:
Основным заданием данной статьи является анализ различных методов работы на уроках английского языка в старшей школе и, как основной и наиболее продуктивный – метод критического мышления. На основе изученной методической литературы раскрыть возможности рационального использован

                  ия разносторонних средств и форм работы: учесть возрастные особенности учеников, проанализировать трудности, которые препятствуют овладению иностранным языком, предложить рекомендованный комплекс форм работы на уроке. Во всем мире считается, что традиционная и неизменная форма обучения в школе – это классно-урочная система. Она дает ученикам объемный багаж знаний, нужных для формирования начальной базы жизненного опыта. Требования современного общества таковы, что общеобразовательная школьная концепция обучения не совсем, а то и вовсе не отвечает высокоразвитым инновационным технологиям, методам и формам работы в различных сферах услуг. Поэтому возникает вопрос о совершенствовании системы обучения на начальном и среднем этапе образовательного процесса. Пассивность учеников на уроке - это результат недостаточно аргументированной мотивации, устаревших методик, отсутствия у современного поколения учащихся интереса к получению новой информации, умения применять ее к определенной жизненной ситуации. Это еще и просто большая перегрузка – умственная, моральная и физическая. Разрешение этой проблемы - в ином подходе к обучению детей в общеобразовательном заведении, а именно: повышение их общего уровня развития, концентрация внимания на будущей востребованности их как специалистов с творческим или, наоборот, схоластическим подходом к выполняемой работе. Каждый человек имеет свою точку зрения на современное бытие. Тем не менее, формирование его жизненной позиции во многом зависит от умения оценивать ситуацию, критически осмысливать ее последствия, высказывать свое отношение к происходящему, полагаясь на знания, опыт, интуицию. А все это он априори получает в качестве life skills в школе. Воспринимая ученика, в первую очередь, как личность, учитель должен дать ему возможность осмыслить, осознать услышанное, отнестись к нему с точки зрения критического мышления. Внедрение обучения, ориентированного на развитие критического мышления, является насущной методической проблемой современного образования. Умение критически мыслить обеспечивает научно - технический и общественный прогресс и является залогом демократии. Важнейшим условием для развития критического мышления является создание проблемных ситуаций обучения. Характерной особенностью этого типа мышления является то, что процесс рассуждения нестандартный, нешаблонный, отсутствует готовый образец решения. Проблемность обеспечивает внутреннюю мотивацию учебной деятельности учащихся. Это требует использования проблемных методов обучения и интерактивных занятий, а также ориентирует на письменное изложение решений задач и организацию осмысления этих решений. А это означает, что результатом обучения через критическое мышление выступают личностные изменения учащихся, то есть их развитие: они перестраивают свой опыт, приобретают новые знания и способы решения проблемных задач. При изучении иностранного языка в школе издавна использовались разные методы: грамматико-переводной, коммуникативний, аудио-лингвальный, натуральный, сугестопедия, когнитивный. Обучая детей английскому языку, я на собственном опыте убедилась, что совокупность всех этих методов дает тот самый feedback, который каждый учитель воспримет как самую высокую награду. Иностранный язык нужно преподавать так, чтобы ученик имел возможность слушать, говорить, повторять, играть, молчать (Silent period). Для того, чтобы он был на уроке активным, нужно предоставить ему возможность самому выбирать упражнения для изучения, обсуждения, восприятия на слух, чтобы он сам мог оценить свой прогресс и проблемы, а потом, понял бы, что для него более приемлемо, интересно и соответствует уровню владения языком.  Это развивает уверенность в себе, раскрывает творческий потенциал ученика, подталкивает его к решению заданий самостоятельно, а в этом и состоит понятие гуманизации образования - введение личностно-ориентированного обучения, цель которого не только обучать и воспитывать, а формировать в нем личность. Такой подход предусматривает индивидуализацию, и, соответственно, дифференциацию обучения, эффективным средством которого есть самостоятельная работа. Самостоятельная работа развивает смекалку, инициативу, творчество, твердость воли, настойчивость, дисциплинированность. Эта работа должна носить добровольный характер. Какие задания я использую на уроках? Например, работа в парах. Положительный аспект в этой работе - все дети имеют возможность высказаться, обменяться идеями со своим напарником, а уже потом огласить их классу. Для такой работы подходят следующие упражнения: обсуждение текста, анализ письменной работы партнера, разработка вопросов к классу или ответов на вопросы учителя. Очень успешной может быть, на мой взгляд, форма работы - ротационные тройки. Этот вариант кооперативной работы на уроке способствует активному анализу и обсуждению нового материала, его осмыслению и успешному изучению. Ученики рассаживаются группами по три человека по кругу и работают с заданием абсолютно идентичным. Варианты ответов должны быть неоднозначными. После каждого тура члены разных троек по одному меняют состав каждой из групп, обговаривая следующий, новый вопрос. Наши дети очень хорошо умеют общаться, используя творчество. Групповая работа по принципу «два- четыре - все вместе» предоставляет исключительную возможность находить ответы на вопросы с помощью творческих идей. Каждый ученик в паре высказывает свое мнение, а другой продолжает его мысль, обобщает ее. Результат – единство в решении поставленного вопроса. Потом пары объединяются в четверки и поиск продолжается, только теперь в более полном составе.  Эта работа хороша тем, что в ней нет места лентяям или симулянтам, а ученики активно усваивают материал. Здесь можно использовать методики «Диалог», «Поиск информации», «Дискуссионный круг». Таким образом, проводя урок, устные задания могут совмещаться с письменными, а фронтальные - с индивидуальными. Однако здесь, как и при любой другой работе нужно придерживаться строгой системности, переходности от легкого к более сложному, взаимосвязи разных форм работы, последовательного перехода от классной работы к домашней. А главное – предоставлять ученикам возможность формировать навыки самоконтроля и самопроверки, поэтому процесс формирования творческого мышления как результата критического подхода учащихся к заданию с использованием средств ИКТ становится успешным при соблюдении следующих педагогических условий: когда физическое окружение образовательной среды организовано таким образом, что повышает ряд ее количественных диагностических параметров (широта, интенсивность, осознаваемость, эмоциональность, мобильность, активность); когда учитель выступает не только как администратор и преподаватель, но и как посредник, помощник, стимулирующий и участвующий в творчестве другого, сам является образцом творческого поведения; когда создана такая программа формирования творческого мышления учащихся, содержание направлений которой, с одной стороны, обусловлено содержанием компонентов творческого мышления, с другой стороны, оно (содержание) реализуется таким образом, что каждое из направлений дополняет другие направления, благодаря чему обогащаются компоненты творческого мышления в целом. На сегодняшний день нашему современному требовательному обществу нужны высокоинтеллектуальные, активные, самостоятельные, уверенные в себе, идущие в ногу со временем целеустремленные молодые люди с высоким уровнем знаний, умений и навыков. Список использованных интернет-источников ru.wikipedia.org/wiki/Критическое_мышлениеnenc.gov.ua/72.htmlklasnaocinka.com.ua › Блоги › Блог Дика С. Мwww.dissercat.com/.../formirovanie-tvorcheskogo-myshleniya-uchashchi

category: Методика та технологія


title: Формування діяльної особистості на уроках музичного мистецтва

description: Розробка методичного семінару для вчителів музичного мистецтва на заявлену тему, мета якого - познайомити вчителів із досвідом роботи; надати практичні поради щодо проведення уроків із використанням сучасних методів навчання

category: Методика та технологія


title: Формирование читательской компетентности при изучении творчества А. С. Пушкина. (Рос. мова)

description: У статті з досвіду роботи авторка пише: „Если бы меня, преподавателя литературы, попросили назвать слагаемые человеческого счастья, я бы сказала следующее: „Счастье - это возможность приобщать детские души к творческому гению Александра Пушкина”

category: Методика та технологія


title: Використання схематичної наочності на уроках світової літератури

description:
У статті на заявлену тему з досвіду роботи авторка пише, що за допомогою схем і таблиць існує можливість раціонально, чітко й економно розподілити час навчання, приділити більше уваги головному, звільнити від рутинної роботи з виявлення логіки взаємозв’язків героїв і подій, зберігає час і зусилля уч

                  нів

category: Методика та технологія


title: Вечное человеческое бытие. Комплексная система заданий по пьесе А. П. Чехова „Вишневый сад”. (Рос. мова)

description: Комплексна система завдань для самостійної роботи учнів: висловлювання особистих почуттів, думок, прийняття особистої відповідальності за просування в навчанні. Учні мають самостійно одержувати знання з різних джерел, учитися використовувати їх

category: Методика та технологія


description:
Основу педагогічної технології, моделювання процесу наукового дослідження, складає система понять, означень, правил, дидактичних засобів та методичних прийомів. Реалізація технології відбувається через проведення уроків-досліджень, дослідницьких практикумів, позаурочної дослідницької діяльності

                  p> Уроки – дослідження – це така навчальна форма, в якій домінує дослідницький метод вивчення матеріалу. Використання цього типу уроку зумовлене потребами сучасного суспільства, яке ставить перед школою завдання - виховати творчу особистість, розвинути творчі задатки дітей, навчити їх мислити, здобувати знання самостійно й застосовувати їх на практиці. Дослідницький метод на уроках застосовується переважно в старших класах. Мета уроку-дослідження: розвивати в учнів уміння та навички, необхідні для вирішення нестандартних завдань, що зумовлені змістом уроку, навички самостійного пошуку шляхів з’ясування істини, самостійного здобування нової інформації. Педагогічні можливості уроку-дослідження: здобування знань самостійно, а не отримання їх у готовому вигляді; удосконалення мислення, розвиток аналітико-синтетичної діяльності старшокласників, уміння зіставляти й порівнювати, аналізувати й синтезувати, узагальнювати й абстрагувати, висувати твердження та аргументувати їх, уявляти й систематизувати уявлення та ін.; скерування учнів на динамічний пошук, що примушує їх стати дослідниками, першовідкривачами знань, співавторами навчально-виховного процесу; глибше осмислення нових знань на підставі попередніх і життєвого досвіду, в результаті чого навчальний матеріал міцніше запам’ятовується і здебільшого стає переконанням учнів, основою їх майбутнього світогляду; сприяє формуванню людини з гнучким розумом, творчими нахилами, стимулює учнів до того, щоб не обмежуватись на уроках поверховими емпіричними константами фактів, а глибоко проникати в їх сутність. Впровадження методики наукового дослідження починаю проводити з 5 класу на уроках з елементами дослідження, на яких відпрацьовую окремі прийоми, які складають дослідницьку діяльність. За змістом елементів дослідницької діяльності використовую такі типи уроків: уроки за вибором теми та метода дослідження, за вибором мети дослідження, робота з джерелом інформації, захист рефератів, та інше. Витонченість викладу, зрозумілість основних положень і висновків, обґрунтованість дій та завершеність логічних кроків, простота і природність підходів до розв’язання задач та доведення теорем повинні бути предметом постійного піклування вчителя. Не лякати учня незрозумілою термінологією, логікою міркувань, аксіоматичною системою викладання, а підвести його до них поступово, показавши їх переваги, здивувати новизною підходу, переконати в його корисності – ось завдання вчителя. І разом з тим не можна ні на хвилину випускати з поля зору турботу про виховання самостійності мислення учня. Тому, викладаючи теоретичний матеріал залучаємо учнів до посильної для них дослідницької діяльності, враховуючи їх психологічні особливості.

category: Методика та технологія


title: Розвиток креативного мислення молодших школярів на уроках української мови та читання через використання інформаційно-комунікативних технологій

description:
«Навчати без примусу, щоб кожен учень був не просто слухачем, а дослідником, фантазером, винахідником і просто жив щасливим життям спілкування…» У сучасній школі дедалі важливішого значення набуває інформатизація освіти, підготовка підростаючого покоління до життя

                   в суспільстві, де інформація швидко змінюється й оновлюється. Вчителі повинні готувати учнів для роботи в умовах прискореного розвитку сучасного суспільства. Школярам потрібно не тільки мати необхідні вміння й навички, а й володіти новим стилем мислення, креативним підходом до справи, активністю й ініціативою. Вони повинні вміти орієнтуватися в потоці різноманітної інформації, обирати для себе головне і значиме. Сучасний учитель має зважати на те, що інформаційно-комунікаційні технології навчання міцно увійшли в життя. Використання нових інформаційних технологій розширює межі освітнього процесу, підвищує його практичну спрямованість, сприяє підвищенню мотивації учнів в освітньому процесі, розвитку інтелектуальних, творчих здібностей учнів, їхніх умінь самостійно здобувати нові знання та створює умови для їх успішної самореалізації в майбутньому. Це вказує на те, що вчитель початкових класів повинен іти в ногу з часом і змінювати технології навчання, упроваджуючи інформаційні технології на уроках для урізноманітнення процесу навчання й зацікавлення сучасних школярів. Аби урок був цікавішим та ефективнішим, я використовую різноманітні комп’ютерні програми. За їх допомогою можна вивчати новий матеріал, перевіряти знання учнів з певних тем. Усі ці програми допомагають урізноманітнювати форми й методи роботи, позбавлятися шаблонів, створюють умови для розвитку творчих здібностей школяра, розширюють функції вчителя, дають змогу враховувати специфіку певного матеріалу та індивідуальні особливості кожної дитини. Комп’ютер можна використовувати на всіх етапах процесу навчання: під час пояснення нового матеріалу, закріплення, повторення, контролю рівня навчальних досягнень. Варіанти використання інформаційно-комунікативних технологій у початкових класах на різних етапах уроку подаю в таблиці. Варіанти використання ІКТ на різних етапах уроку Етап уроку Варіанти використання ІКТ на різних етапах уроку Вивчення   нового матеріалу Мультимедійна   презентація Віртуальна   екскурсія Подорож Закріплення   й застосування знань, умінь і навичок Робота з   тренажерами Повторення   й узагальнення знань і вмінь Відеофрагменти Перевірка   і контроль результатів навчання Кросворди,   ребуси, відео загадки, проекти, мовнологічні завдання   Найпоширеніша форма навчання в початкових класах – фронтальна. У цьому випадку використання проектора та екрану дає можливість поєднувати на уроці роботу з програмою (або мультимедійною презентацією) та інші форми діяльності: яскраво й наочно проілюструвати досліджуваний матеріал на великому екрані; обговорити переглянутий матеріал з класом; спільно вирішити запропоновані завдання або знайти відповіді в підручнику; індивідуально виконати роботу в зошиті; виконати деякі творчі завдання в групах або парах. На уроках читання я використовую такі інформаційно-комунікативні технології: перегляд відеозаписів; відеокросворди; аудіозаписи; ілюстрації документальні фільми (біографія Т.Г. Шевченко, М.Т. Рильського, Л. Українки та ін..) На початку уроку читання у 3 класі за темою «Ознайомлення з життям і творчістю Тараса Шевченка» я запитала дітей про те , що вони знають про Тараса Шевченка. Всі діти, звісно, знали, що це великий український поет. Після цього я запропонувала дітям переглянути документальний фільм «Дітям про Тараса Шевченка», з якого учні дізналися багато нового про життя і нелегку долю Тараса не лише як поета, а й художника, історика,філософа. Після переглянутого фільму всі діти висловлювали свої думки, чому ми повинні шанувати і пам’ятати цю людину. Тож використання відеороликів та документальних фільмів на уроках сприяє підвищенню ефективності навчального процесу за рахунок високого ступеню наочності, розвитку наочно-образного та креативного мислення. Велику перевагу у своїй роботі я надаю мультимедійним презентаціям, які створюю власноруч, адже, мультимедіа – це сучасна комп’ютерна інформаційна технологія, що дозволяє об’єднувати в одній комп’ютерній програмно-технічній системі текст, звук, відеозображення, графічне зображення та анімацію. Так у 4 класі при опрацюванні вірша М.Т. Рильського «Дитинство» діти знайомилися зі словами: вілла, лоцман, томагавки, пустеля Сахара, водоспад Ніагара, степи Пампаси, бізон, пелікан, лама, пава. Такі слова діти не часто зустрічають у мові, тому доречно було не просто пояснити значення слів, а й продемонстрували їх наочно на слайдах мультимедійної презентації . Після такого пояснення кожен учень зміг самостійно скласти речення з вивченими словами, бо чітко розумів значення кожного слова. Такий вид завдань сприяє розвитку креативного мислення. У першому класі при вивченні теми «Закріплення звукового значення букви «бе ». Читання слів. Опрацювання тексту «Білки». Скоромовка.» я пропонувала дітям утворити слова з поданих букв. БЕРБО МІДЬВЕД КАЛБІ Після того, як діти утворили слово, на екрані з’являлося зображення тваринки: бобер, ведмідь, білка. Діти не лише прочитали слова, а й змогли розповісти про цих тварин: де вони живуть, що полюбляють їсти, як зимують. На цьому ж уроці діти вчили скоромовку: Бурі бобри, брід перебрели. Забули бобри забрати торби. Для кращого розуміння змісту тексту та кращого заучування скоромовки я ілюструвала на окремому слайді зображення того, про що говорилося. Такий творчий підхід до вивчення скоромовки не залишив байдужим жодної дитини. На етапі підсумку уроку я лише демонструвала слайди із зображенням до тексту, а діти промовляли скоромовку. На на уроках читання я вдало використовую аудіозасоби, пропоную прослухати записи зразкового читання невеликого за об’ємом літературного твору. Це навчає дітей виразному читанню, умінню відчути настрій, визначати характер героїв. Читання віршів під вдало підібрану фонограму викликає в душах маленьких слухачів бурю емоцій, бажання самостійно спробувати викликати такі ж почуття і в інших. Усі ми знаємо, що далеко не завжди учні з інтересом ставляться до вивчення мови. Використання елементів інформаційних технологій на уроках української мови значно підвищують пізнавальний інтерес учнів. Це можуть бути і відеословнички, і мовнологічні завдання на екрані комп’ютера, і аудіоправила тощо. У методичному кабінеті школи наявні мультимедійні підручники «Українська мова, 1-4 клас» . Вони повністю відповідають шкільному курсу предмета, значно збагачуючи його виклад сучасними технологіями навчання. За допомогою графіки та анімації існує можливість побачити те, що дуже складно чи взагалі неможливо передати словами. Сучасні технології та дружня, ігрова форма створюють комфортне середовище для навчання. Це суттєво підвищує швидкість та якість засвоєння матеріалу. Діти на такому уроці можуть працювати як індивідуально, так і в групах. Кожен урок мультимедійного підручника розкриває конкретну тему згідно діючої навчальної програми та містить засоби для пояснення необхідної теми: малюнки, світлини, текст, анімації, аудіо- та відеофрагменти тощо. Для перевірки знань передбачено контрольні запитання та завдання, тести для самоконтролю та контролю. В цьому підручнику вдало підібрані різнорівневі завдання творчого характеру, де треба поміркувати, порадитися один з одним. Тому завдання можна дати як одному учневі, так і працювати в групі. В кінці виконаного завдання діти бачать результат своєї роботи («чарівний перстень» починає сяяти, якщо завдання виконано правильно, або сумно зітхати, якщо діти помилилися). На уроці української мови у 2 класі під час вивчення теми «Уявлення про слова, які називають ознаки предметів» учні виконували вправу, де треба було вставити слова-ознаки у поданий текст. Коли діти виконали завдання, то «чарівний перстень» засяяв. Я переконалася, що використовуючи мультимедійні підручники на уроках української мови, навчальний процес спрямований на розвиток логічного і креативного мислення, уяви, самостійності. Діти зацікавлені, залучені до творчого пошуку, активізована розумова діяльність кожного. Процес навчання стає творчим, а емоційний фон уроку – сприятливішим, що є дуже важливим для учбової діяльності. Використовуючи мультимедійну презентацію, я проводжу уроки-подорожі, де діти самостійно або разом з казковим героєм подорожують різними «Країнами» . Наприклад, у 2 класі при вивченні теми «Слова-назви предметів» діти подорожували разом з казковим героєм Буратіно до Країни Знань, де живуть слова-назви предметів. Учні допомагали Буратіно виконувати різні завдання творчого характеру: ставили питання до слів назв предметів хто? або що?, доповнювали речення, працювали за картками, складали речення різні за метою висловлювання, будували «асоціативний кущ». А в кінці уроку діти прийшли до казкового міста і дізналися, що править словами-назвами предметів король з іменем «Іменник». На уроках розвитку зв’язного мовлення використовую відеоролики, з метою віртуальної екскурсії. Наприклад, при складанні тексту-опису осіннього лісу діти переглядають ролик «Осінь у лісі». Спочатку усно описують те, що вони побачили , кого зустріли, кого лише почули… Така форма роботи розширює кругозір дітей, дає можливість образно мислити, при глибокому, детальному розгляді можна навіть відчути колір і запах картини. Восени часто бувають дощі. Тож я звернула увагу дітей на те, що дощик може бути різним. За допомогою аудіозапису діти уявляли, яким буває дощик, які його крапельки: дощик-злива, крапельки крупні, крапельки мілкі. Потім записували міні-текст на тему «Крапелька». Завдання такого характеру діти виконують залюбки. Текстові, словникові та малюнкові тренажери допомагають на уроці значно підвищити рівень знань дитини з української граматики. Комп'ютерна гра спрямована не лише на ознайомлення і навчання, а й на перевірку правильності виконаних творчих вправ і завдань з української граматики. Пізнавальні тренажери розширяють кругозір дитини, закріплюють знання українського алфавіту, розвивають креативне мислення, а також покращують граматичні навики дитини. Своїм досвідом з використання ІКТ на уроках з української мови я поділилася зі своїми колегами. Розробку уроку було надруковано в освітянському журналі «Відкритий урок: розробки, технології, досвід»,№ 5/2013 та розміщено на сайті Форуму педагогічних ідей «Урок». Саме цей урок я продемонструвала у 2012-2013 навчальному році на семінарі-презентації педагогічного досвіду для керівників загальноосвітніх навчальних закладів Жовтневого району за темою: «Використання інформаційно-комунікативних технологій в навчально-виховному процесі та управлінській діяльності як ефективний засіб модернізації системи освіти». За останні два роки я спостерігаю, що мої учні із задоволенням на уроках української мови виконують різноманітні творчі завдання, підвищується якість та змістовність написаних творчих робіт (творів). Мої учні вперше у 2012-2013 навчальному році брали участь у Всеукраїнській грі «Соняшник – 2013», де четверо учнів отримали сертифікати переможців. Сподіваюсь, що знання та вміння, набуті учнями, та саме використання ІКТ на уроках української мови та читання призведуть моїх учнів до нових вершин та перемог. Отже, я переконалася, що мультимедійні засоби як джерела нових знань можна використати на всіх етапах уроку. На мою думку, ІКТ сприяє : розвитку наочно-образного та креативного мислення; підвищенню мотивації учнів; підвищенню ефективності навчального процесу за рахунок високого ступеню наочності; активізації пізнавальної діяльності, підвищенню якісної успішності школярів; підвищенню активності і ініціативності школярів на уроці; розвитку навиків самоосвіти і самоконтролю учнів; підвищенню рівня комфортності навчання. Інноваційно-комунікативні технології та інтерактивне навчання дарують учням радісні хвилини. А там, де учні бажають навчатися, прагнуть знати більше, є позитивні емоції. Тоді й можна чекати гарних результатів від наших маленьких школярів. Сучасний урок - це твір мистецтва, де педагог уміло використовує всі можливості для розвитку особистості учня

category: Методика та технологія


title: Успішне ЗНО - поєднання знань і тактики виконання!

description:
Екзаменаційна модель ЗНО з іноземних мов побудована таким чином,щоб забезпечити можливість оцінки рівня сформованості комунікативної компетенції випускників у володінні іноземною мовою. Піддослідним в ході іспиту доводиться працювати з автентичними іншомовними текстами і показати, якого ступеню і

                   на якому рівні вони розуміють такі тексти, показати, що вони розуміють, яким чином у таких текстах діють граматичні правила, продемонструвати розуміння нюансів слововживання. Розділи іспиту відповідають різним видам мовної діяльності та побудовані таким чином, щоб дати можливість випускникам з різним рівнем підготовки продемонструвати свої вміння саме на відповідному рівні. Об'єктами контролю є читання і письмо як види мовленнєвої діяльності, а також лексичний і граматичний аспекти іншомовної комунікації (використання мови). У розділі «Читання»: розуміння основного змісту тексту; розуміння структурно-смислових зв'язків тексту; повне і точне розуміння інформації в тексті; Урозділі «Письмо»: вміння при написанні повідомлення, опису, роздуму на різні теми, пов'язані з інтересами та комунікативними потребами. Загальний обсяг письмового завдання не менше 100 слів. вміння при створенні письмового висловлювання з елементами міркування з запропонованої проблеми. У розділі «використання мови»: знання мовних одиниць і навички їх вживання в комунікативно – значимому контексті: розпізнавання і вживання в мові основних морфологічних форм іноземної мови і різних граматичних структур; знання основних способів словотворення і навички їх застосування; розпізнавання і вживання в мові вивчених лексичних одиниць (з особливою увагою до лексичної сполучуваності); знання правил орфографії та навички їх застосування. Розглянемо відповідно до розділів екзаменаційної роботи основні проблеми, з якими стикаються наші учні в ході її виконання. Основні проблеми в учнів: незнання формату ЗНО та критеріїв оцінювання; неуважне прочитання інструкцій у бланках; неуважне прочитання інструкцій до завдань; неправильна організація і розподіл часу на іспиті. Помилки організаційного та психологічного плану: неправильно заносять відповіді до бланку відповідей (заносять до бланку зайві символи або заносять інформацію в неправильні позиції бланка); забувають заповнити позиції бланка; по одній позиції пишуть дві відповіді; пропускають клітини при заповненні бланків; пишуть нерозбірливо, машина не розпізнає відповіді. Типові помилки в завданнях розділу « Читання »: невміння виділяти ключові слова в тексті; невміння ігнорувати непотрібну інформацію; ставлять вірно / невірно / немає інформації виходячи не зі змісту тексту, а зі свого соціального досвіду; дають відповідь на тестове питання, грунтуючись на значенні окремого слова; вибирають варіанти відповідей тільки тому, що ці ж слова звучать в тексті, і забувають про те, що вірна відповідь, як правило, виражена синонімами. Типові помилки в завданнях розділу «використання мови»: неувага до контексту і звідси неправильне вживання часових форм і пасивного стану; незнання форм неправильних дієслів; підміна дієприкметника I дієприкметником II або навпаки; неправильне вживання форм дієслів; утворення від опорних слів однокореневих слів не тієї частини мови, яка потрібна за контекстом; заповнення пропуску опорним словом без зміни його; вживання неіснуючих слів; використання не того негативного префікса, який вживається з зазначеним коренем; неправильне написання слів. Типові помилки в завданнях розділу «Письмо»: При створенні письмового висловлювання: помилки в оформленні організації тексту; невміння представити повну і точну відповідь на задану в інструкції інформацію; не ставлять питання або ставлять не по темі. підміна одного жанру письмового висловлювання іншим; відхід від теми і « топіковость »; відсутність розгорнутої аргументації; невміння сформулювати проблему на початку висловлювання (просто повторювали формулювання завдання) і зробити висновок в кінці; неправильний поділ тексту на абзаци; невикористання або неправильне використання засобів логічного зв'язку; лексико - граматичні та орфографічні помилки; недотримання необхідного обсягу (100-140; 200-250 слів). ПОРАДИ ВЧИТЕЛЮ: Для підвищення якості виконання екзаменаційної роботи у розділі «Письмо» необхідно пояснити учням, що: Слід звернути увагу на вдумливе прочитання тексту тестового завдання. При ознайомленні з текстом завдання учні повинні вміти виділяти головні питання, які слід розкрити в роботі, і визначити стиль і вид завдання. Необхідно виробити вміння планувати письмове висловлювання і будувати його відповідно до плану. Перед початком роботи учні повинні вміти відібрати матеріал, необхідний для письмового висловлювання, яке вони збираються написати, а при написанні роботи пам'ятати, що для письмової мови характерно поділ тексту на абзаци. Потрібно знайомити учнів з різними видами завдань з письма, з тим щоб сформувати уявлення про особливості кожного виду, а також тренувати учнів у написанні письмових висловлювань різного обсягу, щоб вони були готові написати роботу відповідно з обсягом, зазначеним у тестовому завданні. Кожен вчитель ІМ повинен не тільки ознайомити учнів з усіма нормативними документами по ЗНО, з основними вимогами, але й проаналізувати з учнями всі завдання демоверсий і минулих років, правильно підібрати посібники для підготовки до ЗНО. Щоб розібратися в тонкощах ЗНО, вчителю було б непогано пройти курс з підготовки учнів до ЗНО. Аналіз результатів виконання ЗНО минулих років з іноземних мов дозволяє зробити висновок про доцільність того, щоб вчителі продовжували приділяти більшу увагу: варіюванню прийомів читання відповідно поставленої комунікативної задачі; розширенню можливостей учнів в ознайомленні з текстами різних типів і жанрів, мовою сучасної преси, з матеріалами мережі Інтернет; формуванню мовних компенсаторних умінь; вдосконалення навичок вживання лексико -граматичного матеріалу в контексті; написання письмових висловлювань з елементами міркувань з розгорнутою аргументацією; розвитку універсальних способів дій і стратегіям виконання завдань ПОРАДИ УЧНЯМ: Дуже важливо правильно вибрати правильну тактику під час відповідей на питання ЗНО. Спочатку нашвидку пройдіть по всьому тесту, відповідаючи тільки на те, що ви точно знаєте. Дуже швидко ви вирішите приблизно третину питань. Потім пройдіться з питань ще раз, намагаючись вирішити більш складні питання, які потребують логіки і роздумів. Цей процес забере у вас більше часу, і кількість ваших відповідей зросте. Далі зупиніться і дайте собі 1-2 хвилинну перепочити. Усвідомте, що ви за короткий час відповіли на значну кількість питань і тому обов'язково впораєтеся і з іншими. У другій частині іспиту переходимо до питань, на які у вас немає готової відповіді. Що ж робити, якщо питання здався вам дуже важким, і ви, на перший погляд, не знаєте, як на нього відповідати? У першу чергу, не панікувати! Перший спосіб роботи полягає у використанні інформації з суміжних галузей знань. Справа в тому, що більша частина потрібної інформації вже зберігається у вашій голові, але в розкиданому, неконцентрованому вигляді, і ваше завдання полягає в тому, щоб зібрати докупи необхідні відомості Другий спосіб - візуалізація Намагайтеся максимально чітко згадати ту сторінку підручника, в якій ви зустрічали даний матеріал. Розслабтеся і включіть зорову уяву. Дуже часто при такому підході вдається відтворити в пам'яті сторінки підручника, і її частину, де ви раніше бачили потрібну формулу або малюнок. Третій спосіб - підключення логіки. Зробивши припущення про вірність якогось варіанту, логічно продовжуйте це припущення і подивіться, чи не викличе воно протиріччя з основними поняттями чи фактами? Якщо в результаті виходить недоладність, значить, вихідний посил був невірний, і слід вибрати інший варіант відповіді. Четвертий спосіб - метод виключення. Починайте викидати найнеймовірніші варіанти відповідей, і залишене питання буде правильним. Якщо ви і після виключення неможливих варіантів все одно не можете вибрати правильну відповідь, застосуйте п'ятий спосіб - дійте навмання. Наприклад, після виключення двох малоймовірних відповідей, у вас залишилося два варіанти. У цьому випадку шанси вгадати правильно становлять 50 %, а це означає, що половина випадково вибраних відповідей виявиться правильними. І, нарешті, останнє - ніколи не відступайте і боріться до кінця. Поки ви думаєте, згадуєте, придумуєте, намагаєтеся, у вас залишаються реальні шанси набрати потрібну кількість балів. Пам'ятайте, що кілька балів можуть вирішити вашу долю: відкрити або навпаки зачинити двері в бажаний ВНЗ. Тому до кінця використовуйте час, відведений на підготовку до відповідей, залишивши 15-20 хвилин на перегляд вибраних варіантів. Обов'язково збережіть це резерв, щоб свіжим поглядом пройтися по своїх відповідях. Нерідко буває так, що при цьому ви виявите якусь помилку чи неточність, яку встигнете вчасно виправити, вирвавши у непоступливою долі саме ті 1-2 бали, які дадуть вам можливість вчитися там, де ви хочете.

category: Методика та технологія


title: Комплекс завдань, що спрямовані на розвиток образного мислення засобами образотворчого мистецтва

description:
«ЧУДОВІ ПЛЯМИ». В даному завданні можуть бути використаний плями Роршаха або ж самостійно виготовлені за допомогою чорнила, туші. фарб плями. Роздивляючись плями, що вчаться шукають схожість з різними об'єктами і домальовували їх. «ДОРОЖНІ ЗНАКИ».

Необхідно придумати і схематично замалювати декілька дорожніх знаків, які могли б позначати різні об'єкти (школу, лікарню, їдальню, стадіон і ін.). «ОЛІМПІАДА». Пропонується виконання серії схематичних малюнків, кожний з яких зображає певний вид спорту. «ПРОГНОЗ ПОГОДИ». Що вчиться необхідно виготовити картки з схематичними малюнками, що зображають різні природні явища і погодні умови (снігопад, дощ, шторм, похмурий день і ін.). «НАТЮРМОРТ». Дане завдання разом з образним мисленням розвиває уяву, сприйняття, побічно воно діагностує художні здібності. Пропонується конкурс - малювання. Учні повинні намалювати натюрморт на задану тему. Їм необхідно створити свій натюрморт в уяві, а потім зобразити. Тема для натюрморту задається всім одна і та ж. Орієнтовні теми для натюрморту: Метелик па квітці, що розпустилася; Яблуко на блюді; Чашка і ялинова гілка; По закінченні проводиться конкурс робіт, вибирається переможець. Пропонується проведення виставки робіт. «ТРИ ФАРБИ». Дана вправа добре розвиває фантазію, образне мислення художнє сприйняття. Пропонується учням узяти три фарби, на їх думку самі відповідні один одному, і заповнити ними весь лист, і визначити на що схожий малюнок. Якщо учням важко це зробити, дозволяється трохи домальовувати. Потім пропонується придумати якомога більше назв. «МУЗИКА». Ця вправа покликана зв'язати воєдино зорові і слухові образи. Учням пропонуються конкретні музичні твори ( п'єса П.И. Чайковського «Пісня жайворонка» або будь-яка інша ). Після прослуховування учням дається 4 фарби: червона, зелена, синя і жовта. Вони повинні зобразити почуту музику за допомогою цих фарб і озаглавити малюнок. Після закінчення роботи проводиться конкурс малюнків і назв. «ДЕ ЧИЄ МІСЦЕ». Учням пропонується декілька елементів розрізненої картини. Вони повинні правильно розмістити їх на альбомному листі. Вони можуть робити це самостійно чи по вказівці. Наприклад, пропонується розмістити елементи таким чином: сонце в правому верхньому кутку листа, дерево в лівому нижньому кутку і т.д., а учні послідовно виконують. «МУЛЬТФІЛЬМ». Учні повинні намалювати сюжетну картинку, бажано з використанням відомих персонажів. Після цього кожному учню дається індивідуальне завдання, пов'язане із зміною просторового положення головного героя на малюнку. Наприклад, учням пропонується виконати такий же малюнок, як і перший, але один з персонажів повинен підійти до дерева, повернути голову, нахилитися і т.п. «МАШИНА ЧАСУ». Називається ряд слів, що позначають різні предмети або живі істоти. Учням необхідно зобразити ким або чим вони були у минулому або стануть в майбутньому. Наприклад, метелик - гусениця; дуб - жолудь, плаття - тканина -прапор). «ЩО ВИЙДЕ». На дошці початий малюнок, учні по черзі, припускаючи що це могло б бути, домальовували по одній лінії. Гра закінчується, коли черговий учасник не зможе змінити малюнок по-своєму. Можливий також груповий варіант гри, коли на дошці декілька малюнків і групи учнів змагаються між собою. Перемагає група, учасники якої останніми перестали змінювати малюнок. «ЧАРІВНІ ФАРБИ». Під час роботи з фарбами учні змішують їх. одержуючи різні відтінки. Користуючись цим, вони можуть змінювати смисловий зміст малюнка. Наприклад, хмари можна перетворити, додаючи розбавлений чорний колір; нічне небо в передсвітанкове, - розбавляючи зображення водою. Змінити значення малюнка можна не тільки за допомогою відтінків, але і по колірному тону. Так, додаючи жовту фарбу на літній пейзаж, можна відобразити наближення осені і т.п. «НОВІ РЕЧІ». Учням пропонуються пари предметів або пари картинок із зображенням предметів. Учні, об'єднавши 2 предмети, повинні зобразити придуманий ними новий предмет, який зберіг би функції обох предметів. і придумати для нього назву. Передбачувані пари: барабан і каструля, телевізор і телефон, парасолька і повітряна кулька, капелюх і годинник та ін. Завдання сприяє розвитку не тільки образного мислення, але і уяви, а також навиків комбінаторики. «ЧАРІВНИК». Учням пропонуються 2 абсолютно однакові фігури «чарівників». Їх задача домальовувати ці фігури, перетворивши одну на доброго, а іншу в злого чарівника. Для дівчаток можна замінити «чарівників» на «чарівниць». Потім учні повинні самі намалювати доброго і злого чарівників, а також придумати, що вчинив поганого злий чарівник і як його переміг «добрий». «БІЛИЙ, ЧОРНИЙ, ЖОВТИЙ». Учням пропонуються 3 однакові овали. Їм необхідно домальовувати певні риси обличчя так, щоб вийшли типові образи білого, чорношкірого та жовтолицього. Зображати можна як хлопчиків, так і дівчаток. «МОДЕЛЮВАННЯ ОДЯГУ». Учням пропонується розробити різні моделі одягу, використовуючи при цьому певний набір елементів. «УЗОР». Учні повинні намалювати, вирізати з кольорового паперу або іншого матеріалу і наклеїти якомога більше узорів, до складу яких входили б різні елементи. Наприклад, круг, квадрат, трикутник і т.п. Одним з варіантів цього завдання є складання і зображення українських орнаментів. «АРХІТЕКТОР». Учням пропонується зобразити декілька варіантів проектів споруди якого-небудь об'єкту, наприклад, будівлі школи. «ДИЗАЙНЕР». Учні повинні намалювати ескізи або виліпити з пластиліну предмети можливої обстановки класу чи своєї кімнати. «ПАМ'ЯТНИК». Учні повинні намалювати ескізи або виліпити з пластиліну проект пам'ятника своєму улюбленому герою. «ЗООПАРК». Учням пропонується виконати серію малюнків тварин, використовуючи при цьому геометричні фігури: квадрати, трикутники, круги, прямокутники і т.п. Щоб малюнки не виглядали схемними, учні можуть домальовувати додаткові елементи і розфарбовувати зображення тварин. Можливо виконання цього завдання з пластиліну, а також з використанням сірникових коробок. «ФОТОРОБОТ». Завдання проводиться в ігровій формі. Учням пропонується в хаотичному порядку декілька портретів, що розрізають на горизонтальні смужки. Учням необхідно, відповідно до описів вчителя, скласти образи і скласти із запропонованих елементів необхідні портрети. Перемагає той. хто складе більше число точних портретів. Це завдання сприяє також розвитку навиків комбінаторики. «МОЯ АДРЕСА». Учням пропонується зобразити декілька пейзажів. Потім їм пропонується декілька характерних для тієї або іншої обстановки образів. Учням необхідно знайти співвідношення образів з пейзажами і, вибравши один з варіантів, намалювати його, або. виліпивши основні деталі з пластиліну, скласти композицію. Один з варіантів завдання: учням пропонується декілька образів, з яких необхідно придумати обстановку і розмістити вибрані образи у відповідній обстановці. «МАНДРІВНИК». Учням пропонується виконати серію малюнків, на яких вони ототожнювали б себе з населенням тієї або іншої держави або материка, наприклад. «Я в Африці», «Я - китаєць», «Я - вождь племені апачей» і т.п. Наступна серія малюнків - це створені образи, тобто трансформовані образи самих себе в інші, у дії. Наприклад. «Я полюю на левів в Африці», «Я збираю урожай рису» і т.п. Зважаючи на об'ємність даного завдання, воно може виконуватися поетапно.

category: Методика та технологія


title: Дайте ребенку почувствовать радость успеха! (Рос. мова)

description: Матеріали з досвіду роботи на заявлену тему, де авторка наголошує, що головний сенс діяльності вчителя полягає в тому, щоби створити кожній дитині ситуацію успіху. Ситуація - це перетин умов, що забезпечують успіх. Успіх - поняття неоднозначне та складне

category: Методика та технологія


title: Дидактический материал по русскому языку (5-6-й класс). (Рос. мова)

description: Подано дидактичний матеріал для класів з українською мовою навчання (починаючи з 5-го класу). Підручники з російської мови мають обмаль вправ на закріплення орфографічних і пунктуаційних навичок, а наведені завдання надають можливості вчителю закріплювати їх

category: Методика та технологія

grade: 5 клас


title: Людина та суспільство

description: Подано Topic „On Family and Friends” та Subtopic „Personality”

category: Методика та технологія


title: Завдання для перевірки знань із теми „Культура України у другій половині XIX століття”

description: Розробка системи завдань на заявлену тему, мета якого - провести тематичне оцінювання знань із теми „Культура України у другій половині XIX ст.”; за допомогою різних видів контрольних завдань, виявити й оцінити рівень предметної компетентності учнів

category: Методика та технологія