title: Педагоги Сходу та Заходу: єдині проблеми та спільні рішення

description:
Це вже третя зустріч колективів Чернівецької та Донецької шкіл. Ініціаторами зустрічі були директора шкіл. На гостинне запрошення колективу Чернівецької школи-інтернату №2 група педагогів та учнів 5 - 11класів із Донецької школи-інтернату відправилася у туристичну подорож до Буковини. Метою цієї

                  подорожі була організація змістовного дозвілля дітей на канікулах, сприяння соціальній адаптації учнів в суспільство, формування практики спілкування в нестандартних ситуаціях, ознайомлення школярів з національними, історичними і культурними традиціями українського народу Сходу та Заходу, розширення їх кругозору, виховання почуття патріотизму, гордості за свою країну: єдину Україну. Але ж було ще цікаво побачити й почути, як працює творчий колектив педагогів Чернівецької школи та поділитися своїми досягненнями. Було ініційовано практичний семінар з теми "Компетентнісний підхід у змісті спеціальної освіти. Формування ключових життєвих компетентностей учнів школи з метою їх підготовки до повноцінного життя в суспільстві". Семінар проходив у інтерактивному режимі. Серед форм роботи практичного семінару були доповіді, презентації проектів, проведення майстер-класу та обговорення проблем спеціальної освіти за круглим столом. У роботі семінару взяли участь педагоги обох шкіл. У своїх промовах вони підкреслили, що сучасна шкільна освіта в Україні спрямована на надання учневі необхідних знань, вироблення вмінь і навичок, ознайомили із теоретичними аспектами означеного питання, зосередили увагу присутніх на важливості уміння володіти засобами ІКТ, оскільки сучасні освітні процеси вимагають швидкого реагування у вирішенні проблем, а також сприяють удосконаленню компетентності особистості. Об'єктивною проблемою впровадження компетентнісного підходу до навчання є необхідність технологічної адаптації навчально-виховного процесу відповідно до нових вимог; тому що традиційними педагогічними технологіями, розробленими для знаннєвого підходу, неможливо продуктивно формувати компетентності учнів. Отже потрібно оновлювати та впроваджувати інноваційні технології у спеціальну освіту. Заступником директора з навчальної роботи Ткачук Н. В. було зроблено науково-методичне повідомлення про формування ключових життєвих компетентностей учнів школи з метою їх підготовки до повноцінного життя в суспільстві. Наталія Василівна докладно розповіла про роботу педагогічного колективу з даної проблеми. Розкрила основні завдання, які стоять на шляху виховання соціально активної, творчої самостійної особистості; звернула увагу учасників семінару на важливий аспект педагогічної діяльності у корекційно-навчально-виховному просторі. "Вчителю треба добре знати психологію, індивідуальні особливості особистості, їх об’єктивні пізнавальні можливості і суб’єктивні уявлення про власні можливості і зробити так, щоб діти самі переконалися в можливості подолання труднощів, проблем, заохочувати їх до успіхів; уважно використовувати та адаптовувати інноваційні методики згідно психофізичних вад дітей навчального закладу". Далі розповіла про давню дружбу школи з Аугзбурьським центром для дітей та юнацтва з вадами слуху. У рамках міжнародної співпраці між закладами вчителі та вихованці Чернівецької школи проходять стажування у Аугзбурьському центрі. А минулого року школа зустрічала директора центру пана Міхаеля Паземана, який, ознайомившись з роботою педагогічного колективу, з творчими досягненями учнів, запропонував розробити спільний міжнародний проект "Євроквест". Цим проектом передбачено, що учні Аугзбурьського центру будуть вивчати історію, культуру, традиції та звичаї Буковини, а учні Чернівецької школи – Баварії; з яким ентузіазмом, зацікавленістю та творчим підходом взялися і учні, і педагоги за роботу над проектом. На першому етапі був створений міні-проект "Одягни ляльку". Метою проекту стало вивчення національного костюму Баварії. Працюючи над проектом, кожен клас провів ретельну пошукову роботу, підготував поробки. Діти самостійно шили для ляльок костюми в боварському стилі, а потім пройшла презентація кожної поробки, і таємним голосуванням була обрана лялька-переможниця, яку повезе делегація вчителів і учнів школи у листопаді до Баварії, як звіт про роботу над спільним проектом. Практичну реалізацію обраної теми семінару продемонструвала вчителька математики Н. Б. Борлодян, яка поставила перед собою завдання презентувати власний досвід та ознайомити учасників семінару з аспектами творчої діяльності учнів на уроках математики в позаурочний час. Дуже цікавою була презентація проекту вчительки "Чотирикутники. Їх види і властивості", над яким працювали учні 9 класу. Вона розповіла про хід роботи над проектом, про те, як учні, а у класі тільки хлопці, шукали відповіді на тематичні питання, проводили різні дослідження і готували форми подачі результатів, поповнили скарбничку віртуальної наочності з теми "Чотирикутники. Види та властивості", презентували навчальний матеріал, створили картонні копії кубика Йошимото та енергійних трикутників і навчилися їх перетворювати. Учні виготовили цікаву математичну гру, яку доповідачка запропонувала учасникам семінару для змагання в умінні складати Танграм. Вчителька закінчила свою доповідь висловом: "Практика показує, що школа – не підготовчий етап до життя, а саме життя". Практичний семінар отримав високу оцінку з боку гостей. Делегація вчителів з Донецька продовжила роботу семінару і запропонувала всім вирушили у віртуальну подорож до Донецька, впізнати спеціальної школи-інтернату №19. М. С. Чуйкова, заступник директора, щиро подякувала від імені адміністрації Донецької спеціальної школи-інтернату №19 Донецької облради за гостинний прийом, розповіла про роботу педагогічного колективу, про проблеми, які стоять перед сучасним педагогом. У своїй доповіді вона підкреслила, що школа, реагуючи на зміни в суспільному житті, повинна озброїти учнів знаннями і вмінням, використовувати їх на практиці, сприяти розвиткові ключових компетенцій школярів, заохочувати їх до творчої діяльності. Також школа повинна і допомагати своїм вихованцям втілювати, розвивати свої таланти та здібності з урахуванням індивідуальних можливостей, психофізичних особливостей та нахилів. Марина Семенівна акцентувала увагу присутніх на тому, що ключові компетентності є наскрізними інтегрованими утвореннями, які формуються засобами всіх предметів, у взаємозв’язку урочної й позаурочної роботи, у взаємодії з соціумом. Далі вчителі Чернівецької школи "відвідали" урок розвитку мови у 6 класі Донецької спеціальної школи-інтернату №19 з теми "Опис картини І. Шишкіна "Ранок у сосновому лісі", який був представлений у вигляді мультимедійної презентації, з відеороликами та звуковим супроводом. Після перегляду відбувся самоаналіз і аналіз уроку. Підсумковим кроком практичного семінару було засідання за "круглим столом" - обмін педагогічним досвідом, наповнення особистих скарбничок учителів новими творчими ідеями. У тісному колі вчителі шкіл підкреслили, що успіх у роботі залежить не тільки від того, який метод використовує учитель-дефектолог, а й як використовує цей метод, що робота педагога також потребує великих змін: вчитель повинен не тільки досконало знати свій предмет, а й бути компетентним у різних галузях науки, мистецтва, у політиці країни і обізнаним у подіях, які відбуваються в світі, комунікативним, толерантним, творчою особистістю. Сучасний педагог - проектувальник майбутнього життя дитини. Таким чином, школа стає майстернею, де формуються думки підростаючого покоління. Під час роботи семінару було запропоновано створити спільний проект під назвою "Край, де варто жити!" з метою формування толерантного ставлення до історії та культури інших народностей, які проживають в Україні; шанування героїв України, виховання почуття патріотизму, любові до єдиної України, свого рідного краю, народу, традицій та звичаїв; виховання потреби у полікультурному спілкуванні на основі взаєморозуміння та поваги, а також збереження та примноження духовного й матеріального багатства українців. Також було обговорено план роботи над даним проектом, намічені різноманітні заходи, зустрічі з видатними краянами, інтернет-форуми, творчі портрети, виставки, дослідження. У рамках проекту "Край, де варто жити" колектив Донецької школи буде вивчати історичне минуле буковинського краю, культури, традицій, звичаїв та обрядів, а учні Чернівецької школи - історію Донеччини, її досягнення у промисловості, науці, спорті, знайомитися з видатними краянами регіону. Перший захід проекту – мультимедійна презентація "Канікули на Буковині", з якою ознайомляться педагогічні та учнівські колективи Чернівецької та Донецької шкіл. Ця інформація буде розміщена на сайтах шкіл для перегляду та обговорення у режимі інтернет-форуму. На завершення семінару вчителі Чернівецької школи побажали, щоб донецькі педагоги розповіли про туристично-краєзнавчі подорожі, про послідовність підготовки до них, про те, за якими маршрутами вони відбуваються. І тому далі у цій статті йтиме мова про туристичні подорожі та їх роль у вихованні особистості, формуванні ключових компетенцій учнів. Практичні нотатки. З досвіду організації туристично-краєзнавчої діяльності. Тим, хто прагне стати фахівцями в цій справі, потрібно відпрацювати не один посібник, який допоможе пізнати особливості різних видів туризму й основні засади організації туристсько-краєзнавчих подорожей, з’ясувати специфіку їх підготовки за основними напрямами, вимоги щодо індивідуальної та групової готовності учасників, осягнути методологію краєзнавчих досліджень і документування їх результатів. При підготовці подорожей перш за все потрібно ознайомитися з "Правилами проведення туристичних подорожей з учнівською та студентською молоддю України, які затверджені наказом Міністерства освіти і науки України" від 24.03. 2006 № 237 та зареєстровані в Міністерстві юстиції 01.06. 2006 №660/12534, Рекомендаціями щодо порядку організації екскурсійних поїздок організованих груп учнівської та студентської молоді (лист МОНУ від 27.04. 2010 № 1/9-289 "Щодо організації екскурсійних поїздок"). Організація екскурсій у Донецькій області регламентується наказом управління освіти і науки Донецької облдержадміністрації від 18.12. 2006 №709 "Про проведення туристичних подорожей з учнівською та студентською молоддю". Згідно з цим наказом при організації подорожі по Україні з перевезенням залізничним транспортом необхідно підготувати пакет документів, який включає в себе: Путівки (додається ліцензія туристичного агентства) або запрошення приймаючої сторони. Звернення до обласного (районого, міського) управління освіти і науки. Наказ по навчальному закладу, в якому призначаються керівник групи та відповідальні за життя і здоров’я дітей. Витяг з протоколу батьківських зборів (згода батьків). Список учнів з відмітками лікаря про стан здоров’я. Повідомлення обласному управлінню освіти про організацію подорожі. (Обов’язково вказується місце проживання учнів під час подорожі). Організаторам подорожі потрібно дбати про фізичну, психологічну придатність, мотивацію учасників. Група педагогів-ентузіастів Донецької спеціальної загальноосвітньої школи-інтернату№19 Донецької облради більш двох десятків років організовує туристичні подорожі по Україні. Це поїздки до Києва, Умані, Ужгорода, Чернівців тощо. Вчителі ретельно продумують маршрути, програми, організаційне забезпечення. Маршрути екскурсій розробляють з урахуванням інтересів та можливостей її учасників. Так, наприклад, цікаві були багатоденні подорожі по Закарпаттю та Буковині. Наче дівчина-красуня у веселково гаптованій сорочці, зустріла Буковина нас добром і ласкою. І повела нас у глибину віків, у правічно словянську землю... Подорож до Буковини передбачала автобусні та пішохідні екскурсії по місту, до музеїв, фортець, печер, соборів. Під час активного відпочинку ми були у селищі Кривче, пройшлися лабіринтами Кришталевої печери, відвідали фортеці у Камянець-Подільську та Хотині, завітали до буковинського села національного музею архітектури і побуту, милувалися краєвидами Чернівців, затаївши подих, дивилися п’єсу М. Гоголя "Ревізор" у Національно-драматичному театрі ім. Ольги Кобилянської, дихали свіжим повітрям у "Сонячній долині", де після прогулянки стежками парку, зігрілися у етно-кафе "Колиба". Додому діти захопили з собою приємні спогади про Буковинський край – мальовничий куточок України, невеличкий земний рай, неповторний край полонин та смерекових і букових лісів, край гірських річок; про волелюбний народ, що боронив свою землю від ворогів, примножуючи її багатства щоденною працею. Після кожної подорожі, повернувшись до рідної школи, її учасники систематизують зібраний матеріал, готують до випуску стіннівку, фотоальбом, пишуть статті до газети "Наше життя", викладають матеріали подорожі у мережі Інтернет. Наведемо приклади учнівських відгуків про відпочинок на Буковині. Хотинська фортеця(уривок) День наближався до кінця. Насувалися сутінки, коли ми під’їхали до Хотинської фортеці. Вона підноситься над скелястими берегами Дністра. Фортеця була побудована ще в Х столітті. Я перший раз побачив казкове кам’яне стародавнє місто. Стіни його були дуже високими та міцними - ніяке ядро не проб’є. Укріплення складаються з кам'яного валу, бойової тераси з бастіонами, хитрим містком через сухий і глибокий рів, де була встановлена засіка для ворога, і високими вежами. Стіни веж викладені декоративною "шахою" із червоної цегли та білокам'яних блоків. Ця фортеця була дуже міцною, неприступною. Вона і зараз стоїть, захоплюючи своєю пишністю та загадковістю. На території фортеці відкриті музеї бойових гармат і кімната тортур. Дивлячись на бойові знаряддя, я уявляв штурм фортеці, а ось у кімнаті тортур я не зміг довго знаходитися. Мені вдавалося, начебто я чую людські стогони, бачу знущання над людьми, які відчували катування на цих жахливих пристосуваннях. Герман Кухар ученик 7 класа Кришталева печера (уривок) Природу можна назвати і будівельником, і архітектором, і дизайнером, і скульптором. Вона збудувала загадкове підземне місто з вузькими коридорами, високими сводами, великими залами та лабіринтами. Прикрасила стіни печери білосніжними візерунками, квітами, гілочками із кришталевого гіпсу. Кришталики сяють наче сріблястий іній. Це – Кришталева печера, найбільша серед гіпсових печер Європи. Вона виникла у тому місті, де колись 20 млн. років тому було море. Вода пішла, залишивши після себе казкову красу. Довжина цієї печери 23 км. Екскурсійний маршрут 3 км. Але екскурсія пройшла дуже швидко. Було цікаво, весело и трохи страшно. Нам дуже сподобалася екскурсія по казковому підземному царству. Ми ще такої краси не бачили. І все це знаходиться у нас, в Україні. Любіть свій рідний край! Пишайтеся ним! Христина Тодикіна, учениця 9 класу Стежками буковинського села. На мальовничій околиці Чернівців, створено коштовну перлину буковинського краю – національний музей народної архітектури і побуту. Ми мали чудову нагоду побачити старовинне буковинське село. Першими нас зустріли два великих вітряки. Крокуючи далі, повз житнє поле, ми ступили на вулиці села. Ось садиба селянина. Хата з високою стріхою та оригінально виплетеним з лози димарем. На подвір’ї господарські споруди: шопа, курник, кошениця, ложниця. Поруч сільська корчма. Вона трикамерного типу (буфет, комора і житлова кімната корчмаря). Звертаємо з дороги – і потрапляємо до кузні. Ковальська піч з горном, ручний міх, ковадло і кувалда створюють атмосферу сільської кузні в дії: ви ніби відчуваєте запах розжареного металу, чуєте стук ковальського молота, бачите снопи іскор над ковадлом. Тут виготовлялися знаряддя праці, різний сільськогосподарський реманент, підковували коней, творили з металу дивовижні речі. Далі нас зустрічає самотня хатина селянина бідняка. Поряд з хатою бідняка розміщений двір селянина середнього статку. У центру двору – хата. Господар мав землю, худобу, споруди (стайню, комору, курник). У хаті розвішаний святковий і робочий одяг, стіни прикрашені килимами і налавниками. А далі потрапляємо до великого двору, власником якого був заможний селянин – староста. Є стодола, комора, курник і дві кошениці. Господар мав землю, водяні млини, тримав коней, корів, свиней, птицю. До роботи на господарстві залучав наймитів. Далі ми зайшли до сільської управи. У румунські часи в цій будівлі розміщувалися примар з нотарем, жандармський пост, сільські депутати. Тут визначали податки, набирали рекрутів, видавали документи, урегульовували цивільні справи. Завершує музейну експозицію дуже стара дерев’яна Миколаївська церква. На причілковій стіні притвору, у церкві, розміщені копії малюнків румунського королівського придворного художника, що зображують церкви і монастирі Північної та Південної Буковини. Так ми пройшли дорогами і стежками музею. Екскурсійний маршрут завершено. Але враження переповнюють наші серця. Вікторія Бура, учениця 9 класу Ці роботи стали творчими доробками та початком роботи над спільним проектом "Край, де варто жити". Література Єрмаков І. Г., Пузіков Д. О. Розвивати життєву компетентність// Шкільний світ. – 2005. №37. – С. 5-13. Компетентнісний підхід у сучасній освіті: світовий досвід та українські перспективи: Бібліотека з освітньої політики/Під заг. ред. О. В. Овчарук. -: "К. І. С.", 2004. – 112 с Життєва компетентність особистості: від теорії до практики. Науково-методичний посібник / За наук. ред., І. Г. Єрмакова. – Запоріжжя: Центріон, 2005. Крачило М. П. Краєзнавство і туризм. - К.: "ВИЩА ШКОЛА" - 1994 Туризм і краєзнавство. Інформаційно – методичний вісник. – Д., 2007 Пангелов Б. П. Організація і проведення туристсько-краєзнавчих подорожей. – К., Академвидав, 2010 Хаткіна Марія. Це, мій сину, - твоя Україна. Подорож у просторі та часі. –Д., ПП "ЦСО", 2005 www. oda. cv. ua gazeta-bukovyna. cv. ua mtrk. com. ua http://geografica. net. ua

category: Адміністрування школи


title: Інноваційні форми методичної роботи з педагогами

description: У методичних рекомендаціях на основі аналізу науково-методичної літератури й узагальнення існуючого ППД організації методичної роботи розкрито систему побудови оптимальної моделі внутрішньошкільної методичної роботи в сільській малокомплектній школі

category: Адміністрування школи


title: Система науково-методичної роботи на основі моніторингових досліджень якості нововведень

description:
Освіта є визначальною умовою забезпечення сталого розвитку суспільства, його фундаментом, рушійною силою для реалізації необхідних суспільних змін, вона зв’язує зростаючу людину з культурою, робить її не тільки носієм мислення та діяльності, але і джерелом творчої еволюції. Тому пріоритетним завд

                  анням освіти у XXI столітті є перехід до нової стратегії інноваційно-гуманного типу, розвиток критичного та креативного мислення, орієнтованого на гармонійне майбутнє. Одним з ключових завдань реалізації стратегії сталого розвитку є відповідна освіта, основною метою якої є підготовка майбутніх поколінь до нових умов життя, виховання відповідальної, стратегічно-мислячої особистості, яка живе і діє згідно з пріоритетами та цінностями сталого розвитку. На реалізацію основної стратегічної мети експериментальної діяльності спрямована науково-методична робота комунального закладу "Навчально-виховний комплекс "Загальноосвітній навчальний заклад І-ІІ ступенів – академічний ліцей № 15" м. Дніпродзержинська, в рамках якої була розроблена Програма дослідно-експериментальної роботи за темою "Формування механізмів трансформації регіональної системи освіти для сталого розвитку на термін 2009-2015 р. р.". Відповідно до Програми в освітньому закладі за ініціативою директора працює проектний центр, в якому здійснюють експериментальну діяльність наступні наукові проекти: 1. Управлінська компетентність (Сачава Н. М., заступник директора з навчально-виховної роботи): Школа науково-методичного супроводу інноваційної діяльності. Проект "Поведінкові моделі". Модель відносин в системі різних типів організаційних культур. Конструктор сучасного уроку. 2. Методсупровід (Андрушко І. А., заступник директора з науково-методичної роботи). 3. Діамоніторинг (Логвіна О. В., заступник директора з освітнього процесу). 4. До вершин здоров’я (Зайцева З. В., заступник директора). 5. ДОЛ (духовна організація людини) (Глинська Н. С., практичний психолог). 6. Соціум:конституційне право (Гречко В. Є., Шевченко Н. В., соціальні педагоги). Протягом другого етапу експерименту в системі науково-методичної діяльності закладу визначені вектори випереджального розвитку НВК-ДАЛ № 15: апробація моделі школи випереджаючої освіти для сталого розвитку – школи філософії життя; духовні домінанти сучасної освіти; науково-методичний супровід експериментальної діяльності педагогів; культурологічний підхід до організації освітньої діяльності закладу; методики та технології випереджаючої освіти; синергетична модель управління: діагностика, моніторинг, прогнозування; синтез критичне та креативне мислення як фактор забезпечення якості освіти; цінності життя, освіти та людини. Результативність системи науково-методичної діяльності освітнього закладу неможлива без моніторингових досліджень, які визначають ступінь якості нововведень. Саме діагностика сприяє стимулюванню діяльності учнів та педагогів освітнього закладу, об'єктивному оцінюванню їхньої роботи; виявленню нових починань, нововведень, орієнтирів невикористаних можли-востей; виявленню істотних утруднень, з'ясуванню їхньої природи, наданню допомоги щодо їх подолання і в кінцевому результаті — підвищенню якості навчання учнів. На кожному етапі випереджального вектора освіти в педагогічному колективі проводились моніторингові дослідження, а саме: діагностика рівня духовного розвитку вчителів; саморефлексія упровадження принципів сталого розвитку; кваліметрія освітньої діяльності; конструктор навчальної програми; прогностична лінійка сучасного уроку; прогностична лінійка професійного зростання педагога; квадрант-аналіз; ІКТ-технологія рівня критичного мислення педагогів; експертиза готовності педагогів до впровадження методик та технологій випереджаючої освіти; діагностична модель "Діяльність вчителя в навчальному процесі"; моніторингові дослідження ступеня ефективності впровадження освітніх інновацій та їх впливу на якість освіти; діагностика рівня мотивації педагогів до впровадження інноваційних методів та методик; моніторинг інноваційних процесів в освітньому просторі закладу; педагогічне спостереження "Самоосвітня діяльність педагог"; анкетування з питань розвитку професійної компетентності педагогів. Експериментальна апробація діагностичного інструментарію та проведення моніторингових досліджень якості нововведень сприяли створенню системи науково-методичного супроводу вчителів. Відповідно до результатів моніторингових досліджень розробляються супровідні програми, які презентуються на засіданнях Ради педагогічного колективу, науково-методичної ради; циклових кафедр тощо. Такими колективними творчими справами стали: 1. Науково-практична конференція "Духовні домінанти школи філософії життя" 2. Ради педагогічного колективу: "Креативна освіта-виклик сучасності". "Моніторинг освітнього процесу - основа проектно-рефлексивної методики педагога". "Школа філософії життя: інновації, методології, культурні фактори". "Упроваджуємо різні типи культур в освітній процес". "Моделюємо соціально-успішну школу майбутнього". "Становлення сучасної людини у просторі духовності". "Від синергетичного світогляду до нових моделей поведінки". Упродовж останніх років система науково-методичного супроводу тісно пов’язана з створенням в освітньому закладі центру інформаційно-комунікацій-них технологій, який забезпечує можливість професійного росту кожному педагогу. На базі центру ІКТ проводяться діагностичні та моніторингові дослідження якості нововведень, розробляються супровідні картки і програми для всіх категорій вчителів, забезпечується випереджальне моделювання: моделі професійного розвитку педагогічних кадрів освітнього закладу, інноваційні моделі педагогічного досвіду, моделі самоосвітньої діяльності, моделі супроводу педагога щодо дослідження індивідуальної науково-методичної проблеми, які б задовольнили потреби педагогічних працівників різних спеціальностей і категорій. Вагомим напрямом інформаційного та науково-методичного забезпечення педагогів закладу є створення сайту, електронної бібліотеки, очного і заочного дистанційного консультування на базі ресурсів Інтернету тощо. Прискорити процес формування та функціонування нової систем освіти може також "формування у людей нової системи цінностей, що надасть освіті випереджаючого по відношенню до становлення інших соціальних структур суспільства сталого розвитку характеру, адже сама освіта виконує функцію проектування, моделювання соціальних відносин" [1]. Саме соціальна домінанта сталості у системі Природа-Суспільство-Людина представила можливість розробити систему моделей поводження вчителя та учня на основі моніторингових досліджень: поведінкова модель вчителя у просторі духовності учня; мовленнєві моделі взаємодії учасників освітнього процесу; управлінські моделі поводження тощо. Особливість управління НВК-ДАЛ № 15 – школи філософії життя у контексті освіти для сталого розвитку полягає у створенні системи науково-методичної діяльності закладу на основі моніторингових досліджень якості нововведень. Список використаних джерел Романенко М. І. Випереджаюча освіта для сталого розвитку як механізм модернізації вітчизняної освіти / М. І. Романенко // Сучасні навчальні заклади. -2010. С. 15.

category: Адміністрування школи


title: Модернізація змісту, методів, форм методичної роботи на діагностичній основі як умова розвитку професійної компетентності педагогів

description: У матеріалі з досвіду роботи на заявлену тему авторка пише, що питання модернізації змісту, методів, форм методичної роботи на діагностичній основі як умови розвитку професійної компетентності педагогів потребує особливої уваги, бо це запорука формування та розвитку творчої особистості

category: Адміністрування школи


title: Формування креативної особистості вчителя засобами організації науково-методичної діяльності

description:
Час, у який ми живемо, – це формування нової цивілізації. Радикальні зміни відбулися у світовому співтоваристві в останні десятиліття і не могли не позначитися на сфері освіти. До них можна зарахувати глобалізацію професійних знань; інтернаціоналізацію процесів освіти; регіоналізацію діяльності В

                  НЗ; демократизацію і підвищення автономії навчальних закладів. На початку роботи над експериментом перед нами постала необхідність формування вчителя нової формації, у якого одним із головних компонентів становлення визначили його готовність до педагогічної самоосвіти. Педагогічний компонент професійної придатності до інноваційної діяльності, на нашу думку, визначається рівнем сформованості професійного самопізнання, наявністю професійного інтересу, педагогічними здібностями, умінням обрати шлях для зміни власної діяльності, самореалізацією в професійній діяльності й набуттям на цій основі визнання. Творчі здібності школярів можуть успішно розвиватися за умови відповідного підходу вчителя до організації педагогічного процесу. Учитель як творча особистість, на нашу думку, вирізняється активним пошуком нових ідей, використовує сучасні психолого-педагогічні концепції навчання, розвиває мислення учнів, інтерес до предмета, здійснює індивідуальний підхід до навчання. Цілепокладання займає центральне місце в роботі вчителя й учня. Професійне самовиховання та самовдосконалення спрямоване на реалізацію педагогом себе як особистості. Прагнення до самовдосконалення, самоосвіта є важливими чинниками професійного зростання вчителя, що забезпечують розширення його творчих можливостей, пізнавальних інтересів та формування творчої індивідуальності. Важливе значення для професійного зростання вчителя мають: Оволодіння передовим педагогічним досвідом, пошуковою дослідною роботою. Унаслідок ознайомлення з діяльністю кращих педагогів та її аналізу вчитель глибше осмислює закономірності навчально-виховного процесу, вчиться педагогічно правильно сприймати кожен учинок дитини, знаходити причини конфліктів і способи їх розв'язання. Систематичне вивчення філософської та психолого-педагогічної літератури, законодавчих актів держави про освіту, виховання та навчання; зустрічі з новаторами; участь у роботі методичних об'єднань, семінарів, конференцій, педагогічних читань. Ознайомлення з педагогічною пресою, радіо, телебаченням, Інтернетом. Вони швидко реагують на всі зміни, що відбуваються у системі педагогічної освіти та навчально-виховному процесі, ознайомлюють із досвідом педагогів-новаторів, науково-педагогічними новинками, матеріалами різноманітних зустрічей, конференцій тощо. Ознайомлення із національною системою виховання, що втілює виховну мудрість українського народу, його кращих учених, прогресивні традиції українців у родинному вихованні, виховне значення українських народних звичаїв, традицій, свят, обрядів. У процесі професійного самовиховання наш вчитель відчуває свободу самовираження. Учительську діяльність не можна регламентувати й втиснути у рамки інструкцій. Лише за утвердження професійної свободи можлива ефективна організація процесу професійного зростання вчителя, що є своєрідним пошуком свого шляху, набуттям власного "голосу", власного "почерку". Педагог, що володіє свободою самовираження, уміє керувати власним розвитком, може спрямувати свої творчі сили на пошук нових шляхів навчання і виховання учнів. Професійна діяльність неодмінно супроводжується змінами в структурі особистості педагога: відбувається посилення та інтенсивний розвиток якостей, що сприяють успішному здійсненню діяльності, а також придушуються і навіть руйнуються структури, що не беруть участі в цьому процесі. Позитивний вплив на особистість учителя гімназії виявляється у формуванні професійної самосвідомості, педагогічної спрямованості, педагогічного мислення, у розвитку професійно важливих якостей, оволодінні педагогічним досвідом. Продуктом ефективної системи управління в гімназії процесом творчого зростання та набуття компетенцій шляхом інтерактивної взаємодії учасників експерименту стало створення моделі управління інноваційним освітнім процесом в педагогічній гімназії. Модель управління передбачає реалізацію загальної проблеми інноваційної діяльності колективу засобами здійснення модернізованих управлінських функцій: прогностичної, змістовно-організаційної, корекційно-консультативної, аналітико-результативної. У даній моделі відображається механізм управління інноваційним процесом в гімназії через функціонування центрів: Психолого-педагогічний інформаційний центр забезпечує учасників навчально-виховного процесу необхідним інструментарієм для підвищення рівня професійної майстерності шляхом проведення занять Школи психологічної культури, психолого-педагогічних семінарів. Здійснюється діагностика педагогічної компетентності, визначається рівень готовності педагогів до інноваційної діяльності, створюються програми творчого зростання вчителів. Науково-аналітичний центр вивчає ефективність роботи над поширюваною проблемою в умовах педагогічної гімназії, аналізує рівень засвоєння теоретичних положень педагогами, вивчає потреби педагогів у нових знаннях, аналізує стан навчально-виховного процесу з метою виявлення недоліків, для усунення яких необхідне застосування інновацій. Інноваційна діяльність у гімназії виявляється й у діяльності методичного центру, який продовжує вирішувати проблеми нарощування творчого потенціалу кожного вчителя та його ефективного використання у вирішенні проблем одержання якісної освіти учнями. Як складний механізм управлінського циклу науково-методична робота здійснюється за гнучкою моделлю і спланована на основі взаємодії всіх управлінських підрозділів педкомплекса. Надання методичної допомоги вчителям відбувається на глибокому науково-обґрунтованому аналізі їхніх запитів та результатів утруднень за минулий рік. Уся діяльність науково-методичної служби гімназії спрямовується на включення вчителів у багатофункціональну соціально-рольову діяльність та залучення їх до науково-дослідницької діяльності. Прикладом нового креативного підходу до організації науково-педагогічної діяльності вчителя-предметника є календарне планування за рівнями: загальний рівень (розрахований на засвоєння учнями загальних базових знань), гімназичний рівень (орієнтація на високий рівень навчальних досягнень гімназистів) та олімпіадний (на творчо-обдарованого учня). Однією з перспективних форм науково-методичної роботи гімназії в рамках експерименту є організація діяльності творчих лабораторій учителів, які на основі завчасно виявлених у кожного педагога потенціальних можливостей, залучають своїх колег до активної творчості та внесення у практику передового педагогічного досвіду на базі власних пошуків нових форм і методів удосконалення своєї майстерності, проведення експериментальних досліджень з нерозв'язаних ще проблем навчання і виховання учнів. Творча лабораторія – одна з форм колективної науково-методичної творчості педагогів. На відміну від методичного об'єднання, де основою групування є певний навчальний предмет, визначальним критерієм об'єднання обрано взаємну симпатію, психологічну сумісність і головне – інтерес до єдиної педагогічної проблеми. До складу кожної творчої лабораторії входять учителі різних спеціальностей, досвіду, віку. Впровадження в гімназії дослідницько-пошукових форм забезпечують вирішення проблеми розвитку творчої діяльності вчителів на науковій основі в рамках експерименту. Враховуючи вимоги сучасної освіти та спираючись на сучасні досягнення психолого-педагогічної науки, щороку на першому засіданні керівників гімназичних методичних комісій розробляться система методичної роботи гімназії на навчальний рік, зокрема затверджуються теми творчих лабораторій. На початковому етапі роботи в рамках експерименту ми розуміли необхідність творчого зростання вчителів. Робота творчої лабораторії має два етапи: теоретичний і практичний. Теоретичний рівень – це проведення науково-методичних та психолого-педагогічні семінарів, практикумів, тренінгів, презентацій творчих проектів. Практичний етап – це проведення відкритих уроків, майстер-класів з залученням до співпраці викладачів інституту. Все це дало можливість побудувати науково-методичну роботу на трьох рівнях: гімназія, предметна методична комісія, вчитель у контексті педагогічного експерименту. При цьому постійно здійснюється науковий аналіз психолого–педагогічної літератури, спостереження, анкетування, опитування, теоретичний аналіз педагогічного досвіду гімназії та окремих учителів. Таким чином, було здійснено перехід шкільної методичної системи в режим розвитку, педагогічний аналіз і дослідницький підхід до планування, а також до кінцевих результатів. Одним із методів професійного самовдосконалення вчителів гімназії є метод "портфоліо" – опис роботи з аналізом її ефективності, найбільш вдалі методичні розробки, приклади творчих робіт учнів тощо. Він містить також документи, які фіксують професійний розвиток (дипломи, грамоти, подяки, характеристики та ін.), наукові, творчі роботи, власні статті, статті відомих науковців, які висвітлюють особливості тієї проблеми, над якою працює власник портфоліо, психологічні дослідження, конспекти уроків, виховних заходів. Метод "портфоліо" допомагає вчителю не тільки систематизувати педагогічний досвід, накопичені знання, а й дати об'єктивну оцінку власному професійному рівню. Науково-методична рада гімназії спрямовує роботу кожного вчителя на нестандартні форми роботи та презентації власних педагогічних ідей: методичний тренінг, "круглий стіл", експрес-інтерв'ю. Педагогічний колектив гімназії – дійсно творчий. На початкових етапах експерименту було здійснено диференціацію педагогічного колективу за особистісним потенціалом кожного вчителя. Було визначено групи вчителів, які і на сьогодні залишаються динамічними. Слід зазначити, що ми модернізували карти безперервного відстеження за зростанням професійного рівня вчителів та набуття ними рольових компетенцій. Крім того, на кожного вчителя заведений паспорт професійної компетентності, який містить діагностичну карту професійної компетентності, методичну та рейтингову картки вчителя, картку оцінки професійної компетентності вчителя. Узагальнення системи роботи з експериментальної діяльності здійснюється в травні кожного року на загальногімназичних методичних обжинках. На методичних обжинках розглядається таблиця творчого зростання як вчителів гімназії, так і викладачів інституту за поточний навчальний рік, аналізуються картки професійного вдосконалення вчителя, визначається траєкторія розвитку професійної майстерності. Крім того, відстежується вклад кожного вчителя в систему роботи гімназії з урахуванням основних критеріїв рейтингової картки. До методичних обжинок кожна творча лабораторія випускає науково-методичні збірки з теоретичним описом досвіду вчителя та з практичною частиною відкритих уроків за проблемою творчої лабораторії. Здійснюється педагогічна діагностика, аналіз-рефлексія власної діяльності вчителів на всіх рівнях її організації з наступною корекцією особистісної активності кожного вчителя стосовно саморозвитку. Вчителі гімназії охоче діляться власним педагогічним досвідом та власними наробками на сторінках педагогічної преси. Крім того, результатом багаторічної співпраці творчого колективу гімназії та професорсько-викладацького складу інституту є випуск педагогічних збірників. Таким чином, практична значимість роботи пов’язана з можливістю залучення до дослідницької діяльності широкого кола педагогічних працівників та накопичення досвіду використання сучасних освітніх технологій розвитку інноваційної особистості.

category: Адміністрування школи


title: Реалізація завдань експерименту засобами самоуправління

description:
У гімназії створена власна модель учнівського самоврядування. Її основу становить дитячо-юнацька організація "Сяйво", головна мета якої - набуття молодим поколінням соціального досвіду, успадкування духовних надбань українського народу, досягнення високої культури міжнаціональних взаємин, формува

                  ння у дітей та молоді особистих рис громадян України, розвиненої духовності, фізичної досконалості, моральної, художньо-естетичної, правової, трудової, екологічної культури. Дитячо-юнацька організація "Сяйво" має три об’єднання, утворених на основі психофізичних вікових категорій, що допомагають організувати середовище та атмосферу великої і дружної родини: "Веселка" 1-4 класів "Струмок" 5-8 класів "Джерело" 9-11 класів Основні принципи об’єднання "Веселка": забезпечення комфортних умов для розвитку творчих здібностей учнів; реалізація природного потенціалу школярів, прагнення і здатності до духовного зростання; виховання через мовну культуру як засіб пізнання соціального досвіду й культури людства. Основні принципи об’єднання "Струмок": розвиток і задоволення моральних, інтелектуальних, мовних, естетичних запитів та інтересів у процесі активної творчої діяльності; становлення індивідуального й особистого образу, розвиток творчого потенціалу, самобутності особистості. Основні принципи об’єднання "Джерело": різнопланова інтелектуальна підготовка особистості, яка сприяє орієнтації в суспільстві; вирішення життєвих проблем, придбання почуття належності до власної культури, засвоєння її цінностей; формування внутрішньої системи моральних регуляторів поведінки (совісті, честі, гідності). Метою гімназичної системи виховання в рамках експерименту є соціалізація учня. Це перетворення дитини на суспільного індивіда, утвердження її як особистості, включення в суспільне життя як активної діючої сили. Тому неодмінною умовою існування дитячої організації є наявність КРС (координаційної ради самоврядування). Провідна роль лідера належить голові КРС, що обирається на демократичних засадах під час проведення звітно-виборчої конференції. Накопичений досвід та результативність роботи дитячої організації формується за рахунок чіткої вертикалі влади, простежується через усі дитячі об’єднання. Так, заступниками голови КРС, що є представником об’єднання "Джерело" є представники об’єднання "Струмок" та "Веселка". Функції лідерів класів виконують координатори. До складу КРС входять також члени ради та їх заступники за напрямками: "Інтелектуальний", "Дозвілля", "Здоров’я", "Педагогічний", "Друку та інформації", "Туристсько-краєзнавчий". Самоврядування виховує в учнів ініціативність, активність, самостійність, самокритичність, відповідальність, організаторські здібності. Формує вміння планувати, обирати головні напрямки в роботі, чітко налагодити контроль і перевірку виконання, правильно розділити обов’язки забезпечити координацію дій. Завдання та діяльність об'єднань спрямовані на: згуртування дітей, підлітків та педагогів з метою їх спілкування в добрих та корисних справах, різноманітних заняттях, грі, цікавому дозвіллі, в екологічних та трудових справах; утвердження, збереження та примноження традицій гімназії та району, органічний зв'язок з традиціями українського народу; активність, самодіяльність і творча ініціатива учнівської молоді, поєднання педагогічного керівництва з ініціативою і самодіяльністю учнів. Завдання та діяльність напрямків: "Інтелектуальний". Проведення заходів, що сприяють підвищенню рівня знань, координація дослідницько-пошукової та наукової діяльності з подальшою участю в гімназичних конкурсах "Хочу все знати!", "Криниця знань", робота з питань популяризації предметних олімпіад районного, міського, обласного та всеукраїнського рівнів; активна участь у МАН; підготовка та проведення міського конкурсу "Проба пера"; організація діяльності гімназичного товариства "Пошук"; підготовка та проведення години спілкування "Інтелект". "Дозвілля". Організація та проведення свят, конкурсів, виставок, вечорів відпочинку, дискотек, годин спілкування "Уроки історії", сприяння активної участі учнів у гімназичному конкурсі "Крок до зірок", ініціювання різноманітних флешмобів та фотоквестів; здійснення контролю за позаурочною зайнятістю учнів: відвідування гуртків та спортивних секцій; відбір найкращих творчих здобутків для участі у конкурсах та фестивалях різних рівнів. "Друку та інформації". Випуск класних газет, ведення Єдиного інформаційного вікна дитячо-юнацької організації "Сяйво", участь у підготовці щомісячного друкованого видання гімназії "Четвертий вимір"; сприяння активній участі учнів у конкурсах художнього напрямку різних рівнів; участь у роботі гуртка "Матриця", організація художніх та фотовиставок; організаційна робота щодо проведення щорічного гімназичного конкурсу "Кінотавр"; презентація власних робіт на конкурсах "Більше видань хороших і добрих", "Шкільний пресцентр" та фестивалях з журналістики, поповнення постійно діючої експозиції "Сонячна галерея". "Здоров’я". Організація та проведення заходів спортивно-оздоровчого спрямування; участь у турнірах, змаганнях, естафетах різних рівнів. Розвиток олімпійського руху; висвітлення результатів та спортивних досягнень на дошці "Гімназичний олімп"; розробка та проведення спортивно-родинного свята "Від спорту до краси"; здійснення профілактичної роботи; підтримка діяльності агітбригади "Час діяти зараз", екотеатру "Планета в долонях" та команди "Діти олімпу"; розробка заходів у рамках акції "Чисте місто" та "Екологічна варта"; підготовка інформ-дайджестів загальною тематикою "Компас здоров’я". "Туристко-краєзнавчий напрям". Формування та підготовка туристичного загону "Космотур"; участь у туристичних зльотах та змаганнях; організація екскурсійної та краєзнавчої роботи; координація роботи гімназичних виховних осередків "Українська світлиця"; залів "Історія України" та "Педагогіча думка"; консолідація зусиль учнів на написання дослідницько-наукових робіт з подальшою участю у конкурсах різних рівнів; підготовка ДЮП (Дружини юних пожежників) "Ангели". "Педагогічний". Цей напрям є ключовим у діяльності нашої гімназії, тому його члени координують роботу співдружностей класів; розробляють цілі спрямування волонтерського десанту; допомагають вчителям-ветеранам та людям похилого віку; ведуть шефську роботу з дітками з притулків та дитячих будинків; координують роботу загону "Дублер"; проводять дні самоврядування; готують матеріали на інформ-дайджести "Засвіти ліхтарик толерантності" та години спілкування "Педагогічний майстер-клас"; навчають вожатих для роботи в пришкільному таборі. Склад КРК (координаційної ради класу) є дзеркальним відображенням загально-гімназичної ради самоврядування. Ідею цілісності дитячо-юнацького об’єднання підтримують існуючі в гімназії співдружності класів. Вони створені за принципом наявності трьох вікових категорій, представництва трьох дитячих об’єднань, а також враховується те, що кожен клас має одну й ту саму першу вчительку. Взаємодопомога та співпраця класів співдружностей розкривають нові шляхи для самореалізації кожної окремої особистості, надають більше свободи вибору форм і змісту участі в загальній справі. Члени співдружності вболівають один за одного під час змагань, конкурсів, фестивалів; допомагають під час суботників, зборів макулатури, при підготовці позакласних заходів; здійснюють взаємовідвідування під час години спілкування "Педагогічний майстер-клас". Усією співдружністю визначають традиційні гімназичні свята: "День Святого Миколая", "Масляна", виставка "Пасхальний вернісаж". Організаційну впорядкованість у життєдіяльність гімназичного колективу вносять КТС (колективні творчі справи). Саме вони задають певний ритм. КТС спрямовані на збагачення колективу й особистості соціальним цінним досвідом, на удосконалення кращих людських здібностей, потреб і відносин. У кожній КТС вирішується цілий ряд завдань, відбувається розвиток демократичних основ життя, самостійності та ініціативності дітей, самоуправління, активного ставлення до оточуючого середовища. Кожна справа обмежена у часі (термін один місяць) та має п’ять етапів: І – вибір теми та напрямку справи; ІІ – створення творчої групи справи; ІІІ – підготовка; IV - проведення; V – підсумки КТС. Колективна творча справа – це конкретне втілення багатогранної громадської турботи в єдності трьох її сторін: практичної, організаторської, виховної. У системі роботи гімназії діє ще один елемент структури дитячо-юнацької організації - це "Клас-господар". Усі учні 6-11 класів, змінюючи один одного щотижня, виконують певні обов’язки: Оформлення виставок, проведення виховних заходів. Забезпечення гласності всіх подій в житті гімназії. Організація "цікавих" перерв (для учнів молодшої школи), випуск стінгазет, фотовиставки, рухливі ігри, залучення молодших школярів до чергування разом зі своєю співдружністю, проведення "п'ятихвилинок" для школярів молодшої та середньої ланки. Таким чином, за багато років існування такої системи роботи дитячо-юнацького об’єднання "Сяйво" в рамках експерименту набуло ідеальних рис: учні мають ціль, створюють модель її реалізації та отримують прогнозовані результати. У гімназії постійна вирує робота. Так, протягом останніх років було проведено соціальний проект "Увага! Людина поважного віку", проект "Пам'ять", святковий проект "Наша сила, міць, краса!", проект "Згадаймо ті полум'яні роки!". Традиційною в закладі стала акція "16 днів проти гендерного насильства", "Тиждень олімпійського руху", "Ярмарок гуртків", "Вільний мікрофон" тощо. Широкого використовуються інноваційні форми: тренінги, фотоквести, флешмоби, конкурс "Гімназичний кінотавр". Флешмобом "Червона стрічка", відкритим форумом "Контакт єднає Україну". На належному рівні в гімназії діють виховні осередки: "Зала історії України" "Зала педагогічної думки", "Українська світлиця" та кімната ПДР. Таким чином, безперервна якісна робота ведеться у кожному класному колективі. Результати діяльності підсумовуються на щорічній учнівській конференції, де й проводиться нагородження переможців КТС. Усе вище перераховане спрямоване на створення ефективної системи управління процесом творчого зростання та набуття компетенцій шляхом інтерактиної взаємодії учасників експерименту.

category: Адміністрування школи


title: Інтегрування освіти для формування інноваційної особистості учня і вчителя

description:
Історія Педкомплексу починалася в далекому 2000 році, на зламі століть, у час вагомих політичних, економічних та соціальних змін в Україні. Перед школою того часу, яка розвивалась в динамічній державі, в якій швидко змінювалась ситуація, висувались завдання надзвичайно високого рівня – здійснити

                  модернізацію освіти, зробити її ефективною. Модернізація національної освіти, її інтенсивна розбудова до потреб сучасності, інтегрування у світовий освітній простір поставила перед усіма освітянами вимоги переорієнтації своїх поглядів у майбутнє, вироблення власної стратегії розвитку закладу, винайдення власних шляхів вирішення проблем. Особливо гостро стояло питання формування особистості вчителя, переорієнтації з репродуктивного на творче розв’язання навчально-виховних завдань. Проблему підготовки вчителя, здатного до творчої інноваційної діяльності, вища педагогічна школа власними силами оптимально вирішити не могла. Педагогічні дослідження та практика роботи педагогічних вузів вказують на необхідність добору і навчання у вузах професійно-зорієнтованих випускників шкіл, які виявили стійкі нахили до педагогічної професії та на практиці довели придатність до неї. В умовах розбудови національної системи освіти, відтворення і зміцнення інтелектуального потенціалу українського народу, виходу вітчизняної науки і техніки на світовий рівень, враховуючи потребу у вчительських кадрах, особливо актуальною стає робота з орієнтації учнів на педагогічну професію та підготовка до неї на довузівському етапі. Наше глибоке переконання – це те, що формування духовного, морального, інтелектуального потенціалу майбутнього вчителя має починатися задовго до вступу у вуз. І в цьому плані невичерпні резерви знаходяться в школах, особливо в школах нового типу. Отже, враховуючи роль школи нового типу і вищої педагогічної школи у формуванні гармонійно розвиненої, творчої особистості, ми спробували об’єднати їх зусилля в орієнтації найбільш обдарованої учнівської молоді на свідомий вибір учительської професії, на розвиток педагогічних здібностей, необхідних особистісних якостей, які в майбутньому допоможуть успішно оволодіти методикою і технологією педагогічної роботи та навчать творчо підходити до виконання професійних функцій. З метою налагодження тісного взаємозв’язку з педагогічним інститутом в орієнтації учнів на свідомий вибір і оволодіння вчительським фахом на базі нашої педагогічної гімназії було створено педагогічний комплекс, під час створення якого ми намагалися подолати існуючі протиріччя в педагогічній практиці між: вимогами підготовки творчої особистості вчителя і масовим (в більшості випадків) традиційним характером професійного навчання; тенденцією до інтенсифікації навчального процесу і недостатнім рівнем підготовки педагогічних кадрів до цієї діяльності; потребою підготовки учнів (майбутніх педагогів) до безперервної освіти, самоосвіти, творчого свідомого вибору професії і недостатньо сформованими вміннями аналізувати постійно зростаючий потік інформації, знаходити закономірності й залежності між вивченими явищами; несформованими професійними інтересами. Так народилася ідея створення педагогічного комплексу. Педкомплекс є багатоступеневою системою, яка має складну структуру, де об’єднано ДДЗ № 183, гімназія, Жовтоводське педучилище, КПІ. Була розроблена концепція професійної педагогічної підготовки учнів педгімназії відповідно до Закону України "Про освіту", державної національної програми "Освіта" на засадах широкого використання методів педагогіки і психології та здобутків національної етнопедагогіки, виявлення та розвитку педагогічних нахилів і здібностей учнів, які готуються стати або виявили схильність до педагогічної діяльності. Згідно концепції ефективна система довузівської підготовки майбутнього вчителя повинна спиратися на такі вихідні положення: надати учням первинні знання про педагогічну професію; сформувати у учнів первинні уявлення, необхідні для майбутньої педагогічної діяльності; розвинути бажання в майбутній професії вчителя святого служіння народові незалежної і суверенної України. Головним завданням експерименту є забезпечення наступності змісту та координації навчально-виховної діяльності на різних ступенях освіти. Реалізація завдань Педкомплексу здійснюється шляхом координації і регулювання усіх управлінських механізмів та включення педпрацівників у інноваційну діяльність. Програма дослідно-експериментальної роботи на базі КПГ передбачала 5 етапів реалізації проекту протягом 12 років (з 2001 до 2013р). І етап – вересень 2001 – діагностично-концептуальний. ІІ етап - жовтень2001-травень2002 – організаційно-прогнозуючий. ІІІ етап – 2002-2005 – пізнавально-пошуковий. ІV етап – 2005-2009 – формуючий. V етап – 2009-2013 – узагальнюючий. На І етапі здійснювався моніторинг умов та особливостей розвитку особистості, а також стану її здоров’я. Оскільки основна мета моніторингу – спостереження за відповідністю психофізичного розвитку дитини її віковим нормам, а в якості системоутворюючого фактору ми беремо рівень соціального розвитку, то моніторинг розвитку особистості дитини доцільно розпочинати з визначення готовності 6-річної дитини до навчання у школі, що й було здійснено психологами гімназії. ІІ етап реалізовувався в стінах ДДЗ № 183, де і навчались наші первачки. Тут добір розвивальних засобів здійснювався через включення малюків у предметно-ігрову і маніпулятивну діяльність, на основі якої будується розвиток сенсорної культури, як головного фактору педагогічної комунікації. Саме тут, як це не дивно, розпочинається допрофесійна підготовка, в якій малюки шляхом мовленнєво-ігрових тренінгів знайомились з майбутньою професією. Тут дбають про фізичний розвиток та загартування, формують уміння оцінювати вчинки, розвивають організаторські, комунікативні, художньо-естетичні нахили і здібності дітей через ШАРМ (школу активного розвитку малюків), створену за ініціативою творчої групи вчителів початкової ланки гімназії. Державні програми дошкільної освіти "Малятко" та "Дитина" доповнювались програмою раннього розвитку дитини "Перші кроки". Це особлива система виховання через центри діяльності. Вони ставлять завдання перед вихователями організовувати розважальне середовище в групах, зосереджувати навчальні заняття біля центрів діяльності, залучаючи батьків до навчально-виховного процесу і таким чином здійснюючи їх психологічну освіту. Перехід до прогімназичної початкової школи на ІІІ етапі експерименту відбувався поступово, не викликаючи зайвих труднощів під час адаптації молодших школярів до гімназичного середовища. Основні завдання в початковій ланці – дати ґрунтовні й міцні початкові відомості з базових предметів, розширюючи та поглиблюючи їх за рахунок факультативів, додаткових індивідуальних занять та введення нових курсів. Профільність на цьому етапі відображає варіативна частина навчального плану: логіка, етика спілкування, "Творчість", інформатика (уже в ті роки), філософія. Заняття на цих курсах передбачають формування навичок спілкування, моделювання поведінки самостійно і незалежно діяти. А це створює умови для творчого використання інформаційно-навчальних модулів на діяльнісній основі. Ми далекі від думки, що кожну дитину запрограмували на професію вчителя, але вихована нами дитина здатна діяти самостійно, бути діяльнісною, свідомою, незалежною, вільно спілкуватись та мислити рідною мовою. Здійснювати первинну профорієнтацію на вчительську професію допомагають тематично обладнані рекреації, класні кімнати, кабінети, а також орієнтовне спілкування в навчально-виховному процесі з учителями і батьками. Головним завданням експериментальної роботи на ІV формуючому етапі експерименту є формування нової моделі особистості вчителя, здатного виховувати людину компетентну, творця власного життя. На даному етапі експерименту завдання обумовлені об’єднанням всіх вікових категорій суб’єктів педагогічного впливу на основі забезпечення послідовності і наступності в навчанні і розвитку. Зміст експериментальної діяльності моделюється відповідно до кожної групи з урахуванням їх інтелектуального розвитку і потенційних можливостей. Добір форм і методів розробляється і моделюється на технологічній основі, при цьому особлива увага приділяється розвитку особистих якостей, необхідних для педагогічної професії. Практична перевірка та реалізація дидактичних засобів та моделей виявляється у взаємодії між учасниками експерименту та визначає ступінь їх ефективності та результативності. За програмою експерименту учні мають отримати ґрунтовні академічні знання за допомогою профільних спецкурсів. У навчальному плані коригується кількість годин на дисципліни, які пов’язані з формуванням світогляду учня, його духовно-моральних цінностей. Так, учні 5-8 класів мають можливість відвідувати факультативи з психології, логіки, риторики. Гімназисти 10-11 класів вивчають основні професійні якості в стінах педінституту. Щотижня вони відвідують профільні спецкурси на базі педінституту, поглиблюючи базу знань з обраного предмету. Але основний акцент роботи на цій стадії навчання приділяється розвитку у гімназистів здібностей, які допомагають їм сприймати себе в ролі суб’єктів діяльності, регулювати свою поведінку, організовувати і прогнозувати своє життя. І в цьому їм допомагають програми спецкурсів: педагогіка, соціологія сім’ї, філософія, етика спілкування, педагогіка мовленнєвого етикету, які розробили для них викладачі КПІ. Стратегія навчання на спецкурсах спрямована не лише на поглиблення знань з обраного профілю, а й на розвиток таких підструктур особистості, як спілкування, цілеспрямованість, самосвідомість, впевненість, незалежність, які необхідно формувати майбутньому вчителю. На практичних заняттях з психології та соціології майбутні вчителі оволодівають методикою тестування і вчаться робити аналіз і висновки щодо обраних профільних нахилів і здібностей, порівнювати результати. Працюючи під керівництвом науковців з КПІ, випускники гімназії отримують прискорене професійне становлення. Саме на цьому У узагальнюючому етапі відбувається конкретна цілеспрямована підготовка майбутніх вчителів, осмислення первинного досвіду педагогічної діяльності, що допомагає учням зробити свідомий вибір майбутньої професії. Наш випускник – професійно самовизначений, готовий до оволодіння професією на вищому рівні. Гімназія спостерігає за процесом їх навчання, веде облік успішності і професійної активності. Управлінський вплив на розвиток інноваційної діяльності вчителів здійснюється засобами лабораторії творчого та інноваційного зростання вчителів, яка була створена в гімназії під керівництвом Кондрашової Л.  В., наукового керівника експерименту. Положення, план, програма діяльності цієї лабораторії реалізуються у тематиці засідань методичної ради гімназії та планах предметних методичних комісій. Практична значимість результатів підтверджується моніторинговими дослідженнями рівнів компетентності, реалізацією самоаналізу утруднень, участю вчителів у фахових конкурсах. Спільна діяльність науковців педінституту та вчителів гімназії дає можливість перебудувати навчальний процес таким чином, щоб кожен навчальний предмет викладався за новітніми освітніми технологіями. Управлінська діяльність адміністрації КПГ забезпечила переорієнтацію педколективу на вимоги інноваційної стратегії, перехід від режиму функціонування до режиму розвитку. Можна без перебільшення вважати інтелектуальним надбанням вчителів гімназії психосоціальні карти гімназиста, щоденники самоосвіти обдарованих гімназистів, паспорти інтелекту класів, карти самоаналізу вчителів, трьохрівневе календарне планування вчителів тощо. Інноваційну спрямованість організації роботи з обдарованими дітьми забезпечують створені в гімназії програми індивідуального розвитку гімназистів, які побудовані на глибокій діагностиці та моніторингових дослідженнях. Творча співпраця з професорсько-викладацьким складом КПІ є суттєвою особливістю розвитку гімназії. Поруч з учителями гімназії навчально-виховний процес здійснюють понад 30 викладачів, які творчо реалізують соціально-педагогічні умови експерименту, мобілізують гімназистів і вчителів на творчі справи. Вони ведуть спецкурси для гімназистів, беруть участь у постійно діючих психолого-педагогічних семінарах, очолюють керівництво науково-дослідницькою діяльністю учнів і вчителів гімназії. На сьогоднішній день якісний склад педпрацівників КПГ становить: Заслужений вчитель України – 2 Вчитель-методист – 19 Старший вчитель – 7 Відмінник освіти України – 7 Вчитель вищої категорії - 32 Вчитель І категорії – 3 Вчитель ІІ категорії - 5 Громадська і педагогічна діяльність кожного члена педколективу спрямована на ініціювання та генерування ідей, оновлення роботи, наповнення її діяльнісними методами і проектами. Педагогічний колектив гімназії глибоко усвідомлює роль виховання людини нової генерації. Це змушує нас знаходити інноваційні, творчі, креативні форми методичної, виховної, управлінської діяльності, щоб створити таке навчальне середовище, де кожен наш учень прагнув би реалізувати свої здібності й можливості. Ми створюємо поле креативності, яке придатне до створення нового знання, що веде до радикальних змін стереотипів. Усі вищеперераховані аспекти позитивно впливають на рівень сформованості у наших вихованців найважливіших якостей особистості, створюють оптимальні умови профільної підготовки майбутніх вчителів. Щороку до КПІ вступають до 50% гімназистів-випускників. Їх рівень вихованості, соціальна та громадська позиція дають можливість швидко адаптуватись до вимог у вищому навчальному закладі і стати лідерами як у навчанні, так і суспільно-громадському житті інституту. Отже, аналіз отриманих результатів підтверджує правомірність створення Педкомплексу як однієї з форм безперервної, особистісно-орієнтованої освіти й підготовки гімназистів до свідомого вибору життєвого шляху і професійного становлення. Педкомплекс перетворився на фактор розвитку інноваційної науково-методичної діяльності, забезпечення інноваційних процесів.

category: Адміністрування школи


title: Імідж керівника та його значення для успішної діяльності навчального закладу

description: Фрагмент засідання педагогічної ради школи на заявлену тему у формі групової роботи

category: Адміністрування школи


title: Модернізація управлінської діяльності як складова якісного розвитку навчального закладу

description: У матеріалі на заявлену тему автори наголошують, що діяльність керівника сучасного закладу освіти все більше набуває професійного характеру, тобто потребує використання фахових знань не тільки з педагогіки, а й економіки, менеджменту, соціології тощо

category: Адміністрування школи


title: Створення ефективного виховного простору: управлінський аспект

description: У посібнику представлено теоретичні основи створення виховної системи навчального закладу. Автором досліджуються питання управлінської діяльності, стану розвитку виховної системи, розглядаються питання змісту й організації діяльності заступника директора з виховної роботи

category: Адміністрування школи


title: Результати науково-дослідної експериментальної роботи закладу з оптимізації евристичного навчання учнів як оптимального шляху забезпечення духовної і творчої самореалізації особистості вчителя, учня

description:
Постановка проблеми Одним із завдань сучасної школи стає розкриття потенціалу всіх учасників педагогічного процесу, надання їм можливостей прояву творчих здібностей. Розв'язання зазначеної проблеми потребує пошуку, розробки та впровадження такої технології, методів

                  та форм організації навчального процесу, яка містить достатній потенціал для створення ситуацій творчого розвитку учня. Одним із засобів стимулювання творчого саморозвитку учнів сучасна психолого-педагогічна наука визначає евристичне навчання [1; 2; 4]. На нашу думку, евристичне навчання – це технологія, яка сьогодні і в майбутньому найефективніше здатна забезпечити самореалізацію пізнавально-творчого потенціалу учнів початкової, основної і старшої школи. Саме ця технологія увібрала й розвинула найважливіші ідеї проблемного, проектного, інтерактивного навчання, навчання як дослідження, навчання-співпраці тощо. Вона потужно підвищує мотивацію до самостійної пізнавально-творчої праці, спроможність учня успішно корегувати й оцінювати її перебіг і результати, тому що її мета – створення значимого для школяра освітнього продукту, де успіх забезпечується чіткими і зрозумілими критеріальними його характеристиками, можливістю постійного звернення до необхідних джерел, запитаннями до педагога тощо. Досвід роботи переконує, що в системі евристичного навчання учні швидше і більш якісно опановують комплекс методів і механізмів пізнавально-творчої діяльності, способи пошукової та креативної діалогової взаємодії з товаришами й учителем, що підвищує не тільки їх уміння вчитися, але й мотивацію на успіх на сьогодні й майбутній професійній праці [3]. Отже, евристичне навчання – це оригінальна науково-педагогічна концепція, яка пропонує учням самостійно "відкривати знання", порівнюючи їх із культурно-історичними аналогами, вибудовуючи при цьому індивідуальну траєкторію власної освіти. Основні завдання авторського дослідження. Проаналізувати результативність науково-дослідної експериментальної роботи "Педагогічне забезпечення самореалізації пізнавально-творчих якостей учнів у процесі евристичного навчання гуманітарних дисциплін". Основні здобутки проведеного дослідження На різних етапах дослідження до експерименту залучено всього 550 учнів, 20 учителів та 8 викладачів педагогічного університету (професори, доценти, кандидати педагогічних наук). Школа пройшла підготовчо-організаційний етап (квітень-травень 2011 р.), діагностично-оцінювальний (вересень 2011 р.), у даний час – на формувальному етапі (березень 2012-2016 рр.). 1. За даний період евристична технологія навчання успішно використовується вчителями школи і приносить суттєві позитивні результати. Саме евристична технологія забезпечила виконання учнями творчих завдань на достатньому й високому рівнях, можливість сміливо давати власну оцінку реальному, а не декларативному демократизму, справедливості відносин між педагогами і їх вихованцями, відзначати помітні зміни в розвитку свого творчого потенціалу. Ми бачимо, що учні-старшокласники експериментальних класів теоретично і практично освоїли механізми творчої діяльності на достатньому й високому рівнях, зросла позитивна динаміка їх умінь діалектичного мислення: виявлення пізнавальної проблеми та її суперечностей, прогнозування необхідних кроків для розв’язання творчої задачі, застосування провідного механізму творчої діяльності "аналіз через синтез", умінь самодіагностики й самооцінки. 2. Учитель-словесник не має права забувати, що сучасний урок рідної мови чи літератури має бути радісним і цікавим для дитини. Досягти цього допоможе перехід процесу навчання на інноваційну основу, а саме, евристичне навчання як основний спосіб пізнавально-творчої самореалізації учнів. Це забезпечить позитивну мотивацію здобуття знань з мови і літератури, активну розумову діяльність і потребу в самоосвіті, формує стійкий інтерес до предмета і сприяє розвитку творчої особистості. Інноваційне навчання пропонує і нові форми проведення уроків, а саме: інтегровані уроки, уроки-диспути, екскурсії, конференції, подорожі тощо. На уроках предметів гуманітарного циклу вчителі-предметники широко використовують завдання креативного типу, а саме: Зроби по-своєму: запропонувати учню по-своєму виконати те, що йому чи вчителю вже відомо: а) придумати позначення числа, звуку, букви; б) дати визначення досліджуваному поняттю, об'єкту, явищу; в) сформулювати граматичне правило тощо. "Проживання" історії: "проживання" історичних подій та явищ в одній з освітніх галузей: народження мови, писемності (виготовлення берестяних грамот), граматичних правил. Образ: придумати та зобразити образ - малюнковий, руховий, музичний, словесний за допомогою відповідних цьому образу засобів. Емпатія: подумки "прожити" об'єкт і етапи розвитку (рослини, держави, рідної мови й т. п.), опишіть свої почуття. Жанри тексту: створити словесний продукт у різних формах і жанрах: інтерв'ю, реклама, ділові діалоги і т. п. Скласти приказку, прислів'я, риму, вірш, сюжет, роль, пісню, нарис, трактат. Винаходження: винаходження букв, цифр, інших знаків, символів. Технічні пристосування, прилади та пристрої. Соціальні, екологічні, наукові проекти. Наприклад: "Сформулюйте закон відштовхування у природі". Твір: скласти казку, задачу, приказку, прислів'я, риму, вірш, сюжет, роль, пісню, нарис, трактат. Складання: скласти словник, кросворд, гру, вікторину, родовід, прикмету, сценарій спектаклю, своє завдання для інших учнів, збірник своїх задач, програму концерту. Виготовлення: виготовити фотографію, відеофільм. Навчальний посібник: провести урок у ролі вчителя. Учителі-експериментатори добре розуміють, що чим частіше вони використовуватимуть завдання креативного типу, тим частіше їх учні будуть знаходитись у стані творчості - на уроках, під час контрольних робіт, при виконанні домашньої роботи, протягом усієї своєї освітньої діяльності. 3. Найбільшим своїм досягненням учителі-експериментатори початкової школи вважають успішне освоєння більшістю учнів зображувальної складової власно створених запитань і відповідей на них – досягнення їх виразності, індивідуальної неповторності (оригінальності), словесної точності, мовної і мовленнєвої правильності та образності. Учителі експериментальних класів надавали цим характеристикам запитальної вправності дітей чи не найголовніше значення, тому що переконалися: робота над шліфуванням змісту і словесної форми запитань дітей, досягнення ними мовленнєвої виразності й точності має декілька позитивних наслідків: По-перше, діти включаються в активний творчий пошук, нарощують пізнавальний інтерес, зацікавленість у пошуку нових знань. По-друге, така робота стрімко розвиває логічне й образне мислення і відповідно мовленнєві і мовні вміння дітей – центральну мету навчання в цьому віці. По-третє, знайдена і словесно оформлена серія запитань – основних, уточнюючих, альтернативних – надає можливість найповніше, найточніше, найвиразніше з позицій дитини зрозуміти описові і пояснювальні тексти, створити за допомогою своїх же запитань власний, вражаючий, несподіваний, досі небачений дитиною і тому такий значимий для неї освітній продукт. 4. Експеримент одночасно підтвердив, що позитивні результати у формуванні активної позиції учня та його вмінь у запитальній діяльності можна досягти лише додержуючись певних педагогічних умов, серед яких виокремимо: а) необхідність компетентної психологічної і дидактичної готовності сучасного педагога до продуктивної діалогової взаємодії з учнями, до володіння сучасними інноваційними способами навчання учнів запитальної діяльності; б) наявність досконалої дидактичної технології, яка забезпечує цілісну перебудову навчання всіх молодших школярів на особистісно орієнтованій евристичній (пізнавально-творчій) основі; в) навчання школярів способам оволодіння запитальною діяльністю на основі єдності операціональних і мотиваційних її компонентів, надання учням у цій роботі максимальних можливостей до самостійності та ініціативи. 5. Педагоги-експериментатори оволоділи цілісним комплексом діалогової, мотиваційно-цільової, проектної, конструктивної, креативної діяльності, а також контрольно-діагностичним інструментарієм для об’єктивного вимірювання навчальних досягнень дітей, їх корекції та обґрунтованої оцінки. 6. Результатом експериментальної роботи стало й те, що директор школи Л. В. Голуб та заступник директора з навчально-виховної роботи Н. М. Синяговська (науковий керівник – заслужений працівник освіти України, кандидат педагогічних наук, професор СДПУ імені А. С. Макаренка М. О. Лазарєв) стали переможцями всеукраїнського Фестивалю педагогічних інновацій у номінації "Інновації в організації навчально-виховного процесу в дошкільному, загальноосвітньому та позашкільному навчальних закладах". 7. У 2011 році директор школи Голуб Л. В. та заступник директора з НВР Синяговська Н. М. стали лауреатами конкурсу газети "Завуч" "Портфоліо школи" у номінаціях "Портфоліо школи" та "Портфоліо заступника директора". Однією з презентаційних робіт була стаття про методичну роботу в закладі - "Педагогічне забезпечення самореалізації пізнавально-творчих якостей учнів в евристичному навчанні гуманітарних дисциплін"; вони взяли участь в Інтернет-семінарі "Сучасний шкільний методичний кабінет-центр інформаційно-методичного забезпечення", який проводив Черкаський обласний інститут післядипломної освіти педагогічних працівників (отримали сертифікати). 8. У навчальному закладі проведено ряд науково-практичних семінарів: у жовтні 2010 р. – міський семінар-практикум для заступників директорів шкіл з НВР на тему "Евристичне навчання як інноваційний феномен креативної освіти"; 02.11. 2011 р. – обласний семінар-практикум учителів початкової школи на тему "Підвищення ефективності уроків шляхом застосування нових форм і методів навчання та творчих можливостей учнів"; 22.02. 2012 р. – міський семінар для вчителів початкової школи з питань вивчення ППД вчителя початкових класів Крівшенко Л. М. з теми "Дидактична технологія навчання молодших школярів діалогічної взаємодії та вмінь ставити пізнавальні запитання у процесі оволодіння описовими знаннями та вміннями"; 25.10. 2012 р. – Усеукраїнську науково-практичну конференцію з міжнародною участю "Професійно-творча самореалізація педагога в умовах інноваційної освіти"; 21-22.11. 2013 р. –Міжрегіональну науково-практичну конференцію з міжнародною участю "Педагогічне забезпечення творчої самореалізації особистості в інноваційній освіті". 9. Школа посіла I місце в міському конкурсі методичних матеріалів з питань роботи з педагогічними кадрами в загальноосвітніх навчальних закладах "Методичні горизонти" у номінації "Суспільно-гуманітарна освіта". 10. Учителями української мови та літератури розроблено освітні проекти у співпраці зі студентами кафедри педагогічної творчості та освітніх технологій СДПУ імені А. С. Макаренка; видано методичний посібник "Креативність-це просто!" (з досвіду роботи вчителів-експериментаторів Синяговської Н. М., Лахіної Л. О., Петренко Т. А., Попової Н. Ю. та практичного психолога Лисянської Н. С.) (рекомендовано до друку на засіданні кафедри української літератури СумДПУ ім. А. С. Макаренка, протокол №7 від 15.02. 2012 р.). 11. За 3 останні роки значно зріз показник результативної участі учнів у міських, обласних та Всеукраїнських мовно-літературних конкурсах. У рейтингу серед усіх шкіл міста наш заклад посідає 3 місце. 12. Інформаційно-методичним центром управління освіти і науки Сумської міської ради узагальнено ППД вчителя початкових класів Крівшенко Л. М. з теми "Дидактична технологія навчання молодших школярів діалогічної взаємодії та вмінь ставити пізнавальні запитання у процесі оволодіння описовими знаннями та уміннями". 13. У фахових журналах та газетах надруковано статті вчителів української мови та літератури, іноземної мови, світової літератури, початкових класів з питань упровадження технології евристичного навчання (Голуб Л. В., Синяговська Н. М., Крівшенко Л. М., Коваленко О. П., Мальонкіна І. О., Герман С. О., Власенко О. С., Немченко С. О.) 14. Заступник директора з НВР Крівшенко Л. М. взяла участь у створенні збірника монографічних праць, присвяченого першим підсумкам експериментальної роботи щодо впровадження інноваційних технологій навчання, зокрема евристичної. 15. На матеріалі нашого експерименту підготовлено 4 кандидатські дисертації аспірантів кафедри педагогічної творчості та освітніх технологій СДПУ ім. А. С. Макаренка. Висновки. Отримані результати експерименту підтвердили гіпотезу, що використання запропонованої технології евристичного навчання позитивно вплинуло на формування пізнавально-творчих якостей учнів гуманітарних дисциплін, відбулися прогресивні зміни рівня сформованості пізнавального інтересу молодших школярів. Дані експериментального дослідження дають змогу стверджувати, що евристична освіта сьогодні – це оптимальний шлях забезпечення духовної і творчої самореалізації особистості вчителя, учня. Список використаних джерел 1. Андреев В. И. Диалектика воспитания и самовоспитания творческой личности. - Казань: Изд-во Казанского ун-та, 1988. - 238 с. 2. Андреев В. И. Эвристика для творческого саморазвития. - Казань: Изд-во Казанского ун-та, 1994. - 286с. 3. Лазарєв М. О. Духовна і творча самореалізація особистості в інноваційній освіті/ Професійно-творча самореалізація педагога в умовах інноваційної освіти: матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції. - Суми:Видавництво СумДПУ імені А. С. Макаренка, 2012. 4. Хуторской А. В. Дидактическая эвристика. Теория и технология креативного обучения. - М.: Изд-во МГУ, 2003. - 416 с.

category: Адміністрування школи


title: План методичної роботи

description: Метою методичної роботи є створення цілісної системи взаємопов’язаних дій і заходів, що ґрунтуються на досягненнях науки, передового педагогічного досвіду та конкретному аналізі діяльності вчителів, спрямованих на всебічне підвищення професійної майстерності

category: Адміністрування школи


title: Опис досвіду роботи класного керівника

description: Подано опис досвіду за методичною проблемою „Формування національної свідомості, патріотичних почуттів учнів засобами національно-патріотичного виховання”

category: Адміністрування школи


title: Орієнтовний план роботи кабінету української мови та літератури

description: Подано планування роботи навчального кабінету української мови та літератури в середній школі за такими напрямами: організаційна робота; навчально-методична робота; удосконалення матеріально-технічної бази; позакласна робота з учнями

category: Адміністрування школи