title: Особливості індивідуального виховання фізичних здібностей учнів

description:
Залежно від рівня фізичної підготовки, особливостей біологічного та психічного розвитку діти одного віку по-різному реагують фізичні навантаження. Цей та інші фактори обумовлюють індивідуальний підхід як у навчанні вправ, так і у вихованні фізичних здібностей. Складаючи план індивідуальног

                  о виховання фізичних здібностей учнів, треба чітко визначити: початковий рівень розвитку фізичних здібностей; засоби та методи педагогічного впливу; реакцію систем організму на навантаження обсягу та інтенсивності; час навантаження і відпочинку при вихованні витривалості, швидкості, силових здібностей, гнучкості, сили та спритності. Розробивши індивідуальну систему виховання, можна успішно використовувати її на уроках фізичної культури, на тренуваннях з видів спорту, а також під час самостійних занять учнів різного віку. Прийоми індивідуального виховання Виховання витривалості. При вихованні витривалості учень повинен виконувати одноманітну роботу великого обсягу, в процесі якої обов’язково доводиться продовжувати вправи, хоч і настає втома. Але треба пам’ятати, що велике значення при цьому має форма організації занять. Наприклад, коли діти грають, то великий обсяг навантаження переноситься легше за рахунок емоцій. Для виховання спеціальної і загальної витривалості можна застосовувати рівномірний, повторний та інтервальний методи. Рівномірний метод дає можливість регулювати фізичне навантаження з урахуванням індивідуальних особливостей розвитку дитини. При цьому методі вправи використовується в одному темпі, без прискорень що дає можливість виховувати рівномірний біг, рівномірне виконання різноманітних рухів, які не потребують прискорень та зміни швидкості. Регулювати навантаження кількістю повторень рухів при достатніх інтервалах відпочинку дає можливість повторити метод. При інтервальному методі змінюється режим інтенсивності могло, зміною тривалості інтервалів відпочинку. Виховання швидкості. При вихованні швидкості вправи слід проводити за такими методичними правилами: Технічно вправи не повинні бути складними тому що вони виконуються на великих швидкостях.Учні повинні добре засвоїти вправи, щоб при їх виконанні основні зусилля були спрямовані не на вдосконалення, а на швидкість виконання.Тривалість вправ повинна бути такою, щоб до кінця виконання швидкість не знижувалася від втоми.Швидкісні вправи належать до роботи максимальної потужності у зв’язку з цим їхня тривалість не повинна перевищувати 10-15 сек.Інтервали відпочинку повинні бути підраховані так щоб наступні вправи виконувались у фазі понад відновлення.При повторному виконанні швидкісних вправ слід використовувати активний відпочинок.Швидкісні вправи повинні виконуватись на уроках фізкультури і тренуваннях одні з перших.Виховання сили та швидкісно-силових здібностей Силові та швидкісно-силові здібності учнів ефективно виховуються за допомогою швидкісно-силових вправ динамічного характеру. Під час виконання цих вправ можна використовувати такі методичні прийоми: повторити піднімання ваги до втоми; піднімання граничної ваги; піднімання ваги з максимальною швидкістю. У зв’язку з віковими особливостями дітей і підлітків доцільно використовували методи повторних і динамічних зусиль. Для цього застосовують вправи з підвищеним опором різних предметів (гантелі, мішечки з піском, і т. д.), з опором зовнішнього середовища і вправи з обтяженням, яке дорівнює власній вазі. Дітям молодого віку доцільно піднімати вагу, яка дорівнює не більше половині власної ваги. Для підлітків з нижчим від середнього рівня фізичного розвитку раціональні обтяження, що дорівнюють половим власної ваги, із середнім рівнем -2/3 із вищим від середньої -3/4 власної ваги. Силові вправи з малими і середніми обтяженнями виконуються повторними серіями, щоб вони координувались з ритмом дихання. Складаючи індивідуальні комплекси, необхідно додержуватись такої послідовності, щоб при вихованні сили були охоплені основні групи м’язів нижніх і верхніх кінцівок, плечового пояса і т. д. Це створює можливість гармонічного розвитку всіх груп м’язів тіла. Виховання гнучкості. Для виховання гнучкості використовуються вправи з великою амплітудою рухів (не розтягування). Ці вправи поділяються на активні і пасивні. До першої групи можна віднести такі вправи: прості рухи на рахунок "раз" - нахил, на рахунок "два" - випрямлення; пружинні рухи на рахунок "раз-два-три" - нахили різної інтенсивності, на рахунок "чотири" - випрямлення; махові рухи. До другої групи слід віднести вправи із самозахватами і зовнішньою допомогою. У комплексі вправ для виховання швидкості включаються вправи з предметами, без предметів, за допомогою партнера, без партнерів. Дозування навантаження для кожної вікової групи необхідно планувати з урахуванням темпу вікового і фізичного розвитку. Виховання спритності. Спритність – це здібність до оволодіння новими рухами та вправно виконувати вивчені рухи. При вихованні спритності здібності швидко й цілеспрямовано перебудували в рухову діяльність, запроваджуються вправи, пов’язані з миттєвою реакцією на мінливі обставини. Виховання спритності йде шляхом підвищення координації вправ: точності виконання вправ; взаємного погодження елементів вправ; швидкості реакції на миттєві зміни обставин. При цьому використовуються різноманітні методичні прийоми: незвичайні вихідні положення; зміни швидкості чи темпу рухів; зміна просторових меж, в яких виконуються вправи; зміна засобів виконання вправ; ускладнення вправ додатковими рухами; зміни протидії партнерів при групових і парних вправах. При цьому інтервалі відпочинку повинні бути достатніми для повного відновлення сил. Вправи та спритність слід включати в кожне заняття. Особливо бажано використовувати в програмному матеріалі, пов’язаному з вивченням рухів. Отже, методика індивідуального виховання фізичних здібностей учнів полягає в тому, щоб обсяг навантаження і відпочинок, засоби і методичні прийоми повністю відповідали особливостям індивідуального розвитку дитини. При вивченні цих особливостей необхідно вести педагогічний контроль. Педагогічний контроль Педагогічний контроль відкриває великі можливості для ефективного розвитку фізичних здібностей. Насамперед, можемо за допомогою тестів або інших методів вимірювати рівень розвитку сили, швидкості, гнучкості, витривалості тощо. Ці данні лягають в основу планування обсягу навантаження, чергування навантаження та відпочинку, дають можливість визначити правильність використаних методів і засобів виховання. Головне в педагогічному контролі – оцінка стану систем організму, від яких залежить виконання рухів. При цьому треба розрізняти кілька станів, в яких може перебувати дитина: Перманентний стан – стан, який зберігається порівняно довго.Поточний стан – стан, який змінюється під впливом одного чи кількох занять, що визначає обсяг навантаження на найближчі заняття.Оперативний стан – стан, який змінюється під впливом одноразової дії фізичного навантаження. Він повинен підлягати обліку в зв’язку з плануванням матеріалу між вправами.Саме тому Педагогічний контроль повинен бути поетапним, поточним, оперативним. Одним з ефективним з засобів контролю є тестування. Складаючи тести слід додержуватися наступних правил: відповідати здібностям і стану здоров’я учня; відповідати критерію відтворення (надійність, достовірність), тобто при повторному тестуванні одного і того ж самого учня у стандартних умовах дістають однакові або близькі результати; відповідати критерію об’єктивності, що означає здобуття однакових результатів при вимірюванні різними вчителями, учнями. Для контролю з допомогою тестів необхідно підготувати місце проведення, визначити форму організації, призначити помічників, заготовити протокол та індивідуальну карту досягнень. Мати необхідний інвентар та обладнання. Таким чином, процес виховання фізичних здібностей буде ефектним тільки в тому разі, коли педагогічний вплив точно відповідатиме віковому розвитку учня. А взаємозв’язок засобів педагогічного впливу з рівнем біологічного розвитку дитини - є основним принципом планування навчально-тренувальних занять. Такий підхід дає змогу диференційовано розв’язувати навчальні, виховні, оздоровчі завдання, сприяти підвищенню рівня розвитку фізичних здібностей учнів.

category: Методика та технологія


title: Зразок оформлення матеріалів предметних (циклових) методичних комісій

description: Матеріали з практичного досвіду організації методичної роботи у школі. Вони містять такі розділи: загальні положення; завдання та зміст методичної роботи; керівництво методичною роботою; картка обліку роботи членів тощо

category: Методика та технологія


title: Влияние проектной деятельности на повышение качества знаний учащихся. (Рос. мова)

description: У доповіді на заявлену тему авторка наголошує, що тільки інтерактивна модель навчання здатна ліквідувати причини, що приводять до зниження рівня зацікавленості дітей до навчальної діяльності. Адже джерелом знань може буде не тільки вчитель, а й комп’ютер, телебачення, відео, книга

category: Методика та технологія


title: Завдання до творів української літератури для 9 класу

description: До збірки завдань для учнів із творів української літератури, що вивчаються у 9 класі ввійшли такі: „Біблія” І. Вишенського; М. Гоголь „Вечір проти Івана Купала”; Марко Вовчок „Максим Гримач”; П. Куліш „Чорна рада” тощо

category: Методика та технологія


title: Емоційне налаштування школярів на мовну практику з теми „Му Sammer Hoidays”

description:
Подорожі – моє найбільше захоплення! Весь навчальний рік я планувала свою майбутню відпустку і мріяла про враження, які здобуду влітку. Хотілося не лише гарно відпочити, але й обов’язково відкрити для себе нові географічні, культурні і людські території. Я мріяла про подорожі не лише, щоб відпочи

                  ти, задовольнити свою цікавість і природну пристрасть до мандрівок, але й щоб збагатити свій досвід та емоційну сферу. Адже мені як вчителеві англійської мови так важливі живі враження та натхнення, якими я зможу поділитися зі своїми вихованцями.Напередодні літніх канікул ми домовилися з учнями про те, що будемо запам’ятовувати та ретельно занотовувати свої враження від побаченого для того, щоб при зустрічі у вересні поділитися ними один з одним. Мій цьогорічний маршрут розпочався відвіданням Криму. Сонце, духмяні запахи екзотичних рослин, шум моря, щасливі обличчя людей. Дійсно, що ще потрібно для щастя: ані турбот, ані лихих думок; лише високе небо, крик чайок та розмірений шум хвиль, які накочуються на берег і ніби замирають на мить, щоб знову повернути свої води в морські глибини. Мої попередні подорожі Кримом залишили приємні спогади про відвідування Лівадійського палацу, Ластівчиного гнізда, Воронцового палацу, Ботанічного саду. Літо-2011 додало у скарбничку кримських вражень ще одну захоплюючу пригоду – підкорення гори Ай-Петрі. Той, хто піднімався гірськими стежинами Криму, знає, яка це виснажлива, але водночас й прекрасна мандрівка. Вона залишається яскравим спогадом на все життя. Неймовірна краса – хмари так близько, що створюється враження, що ось-ось на голову ляже білий серпанок, казково перетворившись на елегантний капелюшок. Взагалі, підкорення Ай-Петрі – це суцільні казкові пригоди та чарівні перетворення. Піднявшись на плато, я замість очікуваної сірої і безлюдної пустелі побачила справжнє курортно-розважальне місто, яке чекало на нас і пропонувало усілякі блага цивілізації: кафе, базари, розваги… Пропозиції на всі смаки, навіть найвимогливіші! Ну, де ще можна сфотографуватися з величезним опудалом симпатичного оленя і з живим тигреням або ведмежам?! Та я завмерла перед іншим дивом. У підніжжя Ай-Петрі у всій своїй красі розкинулася сонячна Ялта. Картина прекрасного міста, побачена з висоти гірської вершини, настільки була захоплюючою, що я мало не вигукнула знамените фаустівське: "Спинися, мить! Ти прекрасна!" …Думаю про своїх учнів. Напевне, у багатьох із них, як і в мене, не раз під час літніх подорожей виникатиме те ж бажання зупинити чудову мить. І мені дуже хочеться, щоб про цю мить мої учні могли розповісти англійською емоційно і натхненно. То ж фіксуватиму свої враження далі, щоб поділитися ними із школярами на першому ж уроці англійської в новому навчальному році. В липні мої туристичні маршрути пролягли через Німеччину: Хемниць –Лейпциг - Хайніхен. Хемниць - один із найбільших промислових центрів Німеччини. Здавалося, місто повинне мати безліч екологічних проблем. Але насправді його чистота просто вражаюча! Та чи може бути по-іншому в місті, назва якого походить від назви річки Кемниць, що в перекладі означає "кам’янисте джерело"? Правда, екологічно гарна назва? Серед багатьох моїх вражень чи не найбільше відвідання Хемницького технічного університету, який є третім за величиною університетом в Саксонії. А наступним містом мого німецького турне став Лейпциг. В уяві він завжди був містом Йоганна Баха. В Лейпцигу Бах прожив значну частину свого життя, там він і помер. Химерні примхи історії, коли вона розпоряджається безсмертям. Композитора поховали в Лейпцигу біля церкви св. Хоми, в якій він прослужив 27 років. Але могила загубилась: церковний двір, де був похований Бах, став міським майданом. Півтора століття над ним гуркотіли екіпажі, стукотіли солдатські чоботи та метушився галасливий базарний натовп. Лише в 1894 році останки Баха випадково були знайдені під час будівельних робіт, тоді і відбулось перепоховання. Сьогодні навпроти церкви святого Хоми знаходиться пам’ятник Баху. З висоти віків дивиться геніальний композитор на церкву, в якій лунали його вічні органні мелодії. Лейпциг вразив своєю грандіозністю. Це найбільше й найчисельніше місто землі Саксонія. У ньому проживає близько півмільйона людей. Місто відоме у всьому світі своїм університетом, який є одним із найстаріших у Європі, та ярмарками. Лейпциг любить цей префікс – "най". І про це свідчить і найчисельніший у світі відділ приматів, і найбільший у Європі акваріум у зоопарку міста. Там моє перебування було довгим і надзвичайно приємним. А останнім містом, яке я відвідала в Німеччині, став Хайніхен. Це маленьке живописне містечко надзвичайно привітно зустріло мене в особі мера міста. Під час зустрічі з мером розмова йшла про системи освіти в Німеччині та Україні. З перших вуст я могла дізнатися про те, як вибудована система освіти в Німеччині та, зустрівши зацікавленого слухача, довго розповідала про те, як у нас навчаються юні українці. Тепла і приємна бесіда закінчилася екскурсією до німецької модерн-школи, згадувати яку і приємно і складно. Прикро, що наші школи поки що програють німецьким, і з великим рахунком. Останнім маршрутом мого літа стала Турція. Це була моя перша подорож до цієї екзотичної країни. Вражень залишилося надзвичайно багато! Знову море! Знову сонце і гарячий пісок! Але й ще безліч емоцій від споглядання місцевих пам’ятників культури, історії, архітектури, мистецтва, відкриття природних об’єктів. Чого варта лише екскурсія до Памуккале, природного об’єкту, якого називають "бавовняним замком" та восьмим неофіційним "чудом світу"! До нього входять 17 джерел з температурою води від 35 до 100 º С та водойми-тераси з травертина. У цьому живописному місці можна побачити справжні дива: вода, багата мінеральними солями, падаючи із скель, створила вапнякові відклади, що дало вражаючий ефект: утворилися сліпучо білі каскади, які переливаються у промінні сонця. І знову хочеться вигукнути: "Спинися, мить, ти прекрасна!" Мої учні обов’язково напишуть чудові есе, складуть цікаві розповіді про літні канікули і створять до них презентації. Тому що літо - це пора захоплень, щирих емоцій і незабутніх вражень. Важливо лише, щоб емоційна сфера і вчителя, і учня була налаштована на один лад.

category: Методика та технологія


title: Національні надбання України

description: Подано слайди найзначніших пам’яток України. Матеріали представлено у форматі Power Point

category: Методика та технологія


title: Пакет комплексної контрольної роботи з дисципліни „Вища математика”

description: Пакет розраховано для студентів спеціальності № 5.03050901 „Бухгалтерський облік”. Комплексна контрольна робота містить 9 варіантів, які складені у трьох повторностях. Кожен із варіантів містить три практичних питання

category: Методика та технологія


title: Формування ключових і предметних компетентностей молодших школярів у контексті викликів сьогодення

description:
Матеріали з досвіду викладання іноземної мови. У статті авторка наголошує: учителі іноземної мови, ми постійно шукаємо резерви підвищення якості й ефективності навчання іноземній мові. Щоб підтримати інтерес дитини до свого предмету, ми намагаємося зрозуміти, які форми роботи чи види діяльності можу

                  ть захопити учнів

category: Методика та технологія


title: Буду професіоналом. Ділова гра

description: Розробка ділової гри для педагогічних працівників дошкільного навчального закладу на заявлену тему. Мета - визначити фахову майстерність педагогів дошкільного навчального закладу; сприяти піднесенню педагога на нову сходинку фахового зростання

category: Методика та технологія


title: Довузівська підготовка з математики для 10-11 класів

description: Програма факультативного курсу довузівської підготовки з математики для учнів 10-11 класів розроблена на основі Державного стандарту базової повної та середньої освіти з урахуванням змісту чинної програми з математики для учнів 5-11 класів

category: Методика та технологія


title: Організація проектно-дослідницької діяльності школярів

description: Подано матеріали для оформлення стендів, пам’яток для учнів тощо на заявлену тему. До них увійшли такі розділи, як „Я обираю проект”; „Як працювати над проектом”; „Як створити буклет”; „Як створити мультимедійну презентацію”

category: Методика та технологія


title: Розвиток креативних якостей у школярів на уроках української мови та літератури в системі особистісно зорієнтованого навчання у школі

description:
Розділ 1 Державна національна програма "Освіта. Україна XXI століття" спрямовує процес реального оновлення стану сучасної середньої освіти через магістральний напрям – творчість вчителя-предметника та його співтворчість з учнями. Цілком очевидно, що саме такий підхід педаг

                  огів до виконання своїх професійних функцій є умовою й водночас показником інтенсивного безперервного вдосконалення навчального процесу, на противагу застарілому, репродуктивному, стереотипному підходу до нього. Українська освіта входить в Болонський процес. Це потребує змін у системі викладання шкільних дисциплін, зокрема, й у викладанні української мови та літератури, спонукає вчителів до вдосконалення своєї методичної підготовки, особливо до різкого посилення зорієнтованості на творчу педагогічну діяльність. Сучасна освіта потребує педагогів – творчих особистостей з високим рівнем здатності до створення нових ідей з нетрадиційним мисленням, готових швидко й оригінально розв’язувати навчальні проблемні задачі. Така внутрішня особистісна тенденція до творчого розв’язання проблем у психолого-педагогічній науці дістала назву креативність. Очевидним є те, що лише вчителі, які мають достатньо розвинені креативні якості, можуть досягти високої професійної майстерності і сформувати творчі особистості своїх вихованців, стимулювати зростання їхніх інтелектуальних сил і можливостей. Метою загальноосвітньої та вищої школи XXI ст. є формування індивіда, здатного вийти за межі отриманих знань, відкритого до інновацій, саморозвитку та безперервної освіти протягом усього життя. Сучасні освітні парадигми особистісно зорієнтованого, розвивального, креативного навчання ставлять на перший план не передачу учням готового соціального досвіду, а підготовку їх до самостійного здобування знань та творчої праці в будь-якій сфері людської діяльності. На мою думку, сучасний педагог – це насамперед творчий вчитель, який відмовився від ролі ретранслятора готових істин і перейшов на позиція помічника, консультанта, організатора навчальної роботи на основі діалогічного спілкування, спільної пошукової діяльності, що сприяє розвиткові інтелектуальних і творчих здібностей кожної дитини. Потрібно пам’ятати настанову великого педагога В. Сухомлинського про те, що робота вчителя – це творчість, а не буденне заштовхування в голови дітей знань. Розуміння необхідності орієнтації освіти на формування особистісних якостей в учнях зародилося ще в надрах соціократичної школи, завдяки новаторам гуманістичної педагогічної думки – В. Сухомлинському, Ю. Азарову, Ш. Амонашвілі, Є. Ільїну, Ю. Львовій, С. Лисенковій, В. Шаталову та іншим. Вони збагачували вітчизняну педагогіку ідеями діалогічного спілкування, досвідом співпраці вчителя та учнів, методами розвивального і випереджувального навчання. На жаль, їхні творчі знахідки так і не були перенесені в широку освітню практику. Учений на ниві освіти А. Маслоу із США вважав, що у зв’язку із прискоренням темпів розвитку цивілізації назріла потреба в новому типі людини, яка може жити в постійно змінюваному світі, впевнено й натхненно реагуючи на неминучі зміни, легко імпровізуючи та адаптуючись до них. На думку вченого, креативність – здатність до творчості – характерна для кожної психічно здорової особистості й може виявлятися практично в знаннях з усіх сфер, в усіх видах людської життєдіяльності. З цією здатністю творити пов’язані такі якості як гнучкість мислення, безпосередність, сміливість, готовність припускатися помилок, відкритість, ініціативність. Усі ці риси притаманні особистості в дитячому віці, проте з роками вони згасають. Більшість дітей, а значить, і людей, мають творчі задатки, та не всім удається реалізувати їх уповні, тому, я вважаю, особливо важливо організувати навчання дитини так, щоб воно активізувало розвиток її креативності. І вчений А. Маслоу поставив перед нами, педагогами, такі важливі завдання: Ми повинні навчити людей бути креативними в тому сенсі, щоб вони були готові сприймати нове, вміли імпровізувати, не боялися змін, уміли зберігати спокій. Ми маємо виростити новий тип особистості – людей-імпровізаторів, здатних миттєво приймати творчі рішення. Загальновідомо, що виховати творчу особистість може лише творча особистість, яка, за словами педагога К. Ушинського, не "наповнює посудину, а запалює факел" - тобто, жагу пізнання, дає імпульс сходженню до вершин творчості. Значні потенційні можливості для формування творчої особистості мають такі предмети як "Українська мова" та "Українська література", завдяки яким учні долучаються до мистецтва слова, національної та вселюдської культури й отримують багатий матеріал для всебічного розвитку своїх інтелектуальних, моральних, естетичних та креативних якостей, а це значить, що потрібно виробляти в учнів уміння альтернативно мислити, бачити кілька варіантів розв’язання певного поставленого завдання, не боятися творити нове, навіть помиляючись, тому що на помилках учні вчаться. Вчителеві необхідно збагачувати інтелектуальну, моральну, емоційно-вольову, естетичну, екзистенційну сферу діяльності та мислення учнів на всіх уроках української мови та літератури. Хочу коротко зупинитись на розкритті механізму творчості. Виявляється, він (механізм творчості) активний у кожної людини, дитини, учня: таланта, дилетанта, творця, мудреця, генія, ерудита. Як же він працює у кожного з них? а) у людини-виконавця цей механізм працює на самозбереження; б) у людини почуттів (дилетанта і ерудита) на самообслуговування; в) у творця (мудреця, генія, таланта) на втілення своїх думок, почуттів та образів у матеріальні форми. Цей механізм творчості один і той же у всіх людей, і тільки від нас самих, від нашої мудрості і мужності залежить, у якому режимі він працюватиме, як він творитиме. Що ж таке творчість? Творчість – це процес народження нового, який здійснюється у природі чи в людині: а) у природі – зародження, зростання, визрівання; б) у людині – створення нових думок, почуттів чи образів – безпосередніх регуляторів творчих дій. Механізм творчості закладений у душі й тілі кожної здорової людини. А людина, за Арістотелем, саме через поетичну душу перетворює живе на духовне. Це і є продукт роботи почуттів, мислення, уяви. А енергією, що заводить механізм творчості, є чутливість людини. Отже, на мою думку, треба в кожній дитині розвивати чутливість душі – цей зародок творчості. Розділ 2 Навчання в сучасній школі має забезпечувати оптимальні передумови для самореалізації особистості школяра, розкриття всіх закладених у ній природних задатків, її здатності до свободи, відповідальності та творчості. Розвиток творчих здібностей має бути невід’ємною умовою змісту всіх навчальних предметів школи, зокрема, української мови та літератури, органічно доповнювати навчальний процес, щоб забезпечити єдність знань, умінь і навичок учнів та розвиток їхніх творчих можливостей. Протягом багатьох років своєї педагогічної роботи з учнями шкіл різних типів (загальноосвітня, спеціалізована з поглибленим вивченням ряду предметів, гімназія та ліцей) намагалась працювати над виявленням творчого потенціалу учнів, які прийшли з молодших класів, з тим, щоб і надалі розвивати в них творчу уяву, фантазію, мислення і творчий підхід до вивчення української мови та літератури. Одним із основних завдань, над яким я працюю, є розвиток дитини як неповторної, унікальної індивідуальності, формування в неї творчого потягу до прекрасного, виявлення свого внутрішнього сприйняття художніх творів, прагнення до самостійної пізнавальної діяльності. Тому насамперед намагаюсь створити на уроці такі умови, за яких дитина почуває себе вільною у пошуку, не скованою рамками заборони, а розкриленою для творчого процесу - написання твору, вірша або казки. Так, наприклад, на уроці розвитку мовлення було дано завдання написати казку про природу, про життя людей з несподіваним закінченням. Було дуже багато цікавих робіт, та найбільше мене захопила робота однієї учениці К. своєю оригінальністю, вмінням користуватися мовними засобами та незвичайною фантазією. Тому дозволю Вам її прочитати. Молоко з вершками Молоко дуже люблю, коли його наливали у склянку. Воно так і булькотіло від наснаги: Подивіться, які у мене вершки! Я несу здоров’я хлопчикам та дівчаткам, які п’ють мене щодня. І всі, хто був на столі: і Хліб, і Масло, і Цукор – погоджувались із Молоком. Тільки Цигарка, що пускала дим у попільничці, не погоджувалась із цим. Молоко п’ють тільки немовлята, а дорослі хлопці палять цигарки, - задимила вона. Фу, - чхнув Чайник, - Пічка випускає дим через трубу, а ти – у кімнату, і цим псуєш повітря. Але який тоді дорослий хлопчина, що курить…- мрійливо протягнула димом Цигарка. Якщо хтось в окулярах, то це ще не професор, - усміхнулась Цукорниця. Замовкни, солодкоїжко, - гиркнула на неї Цигарка. А ви ніколи не заглядали у димар?- спитала у Цигарки Кочерга. Ні!- відповіла грубіянка. –А що? Та ж на стінах димаря товстенний шар сажі. Ви що, хочете, щоб наш хлопець став схожим на димар? Що ви розумієте!? - дмухнула Цигарка. - От прийде Миколка, то побачимо, за що він візьметься. Який жах! - зарепетувало Молоко. - Цигарка хоче, щоб наш хлопчик став слабким і кволим. У цей час у кімнаті з’явився Миколка, підійшов до столу і взяв… Цигарку! А що я казала! - тільки й встигла вимовити вона, як Миколка швиденько відкрив Пічку й жбурнув туди недопалок. А потім взявся за молоко. Молодець! - зашепотіли мешканці столу. - Знає, що робить! Робота учениці, звісно, містила деякі орфографічні та пунктуаційні помилки, але вона ще довчить правило у середній школі, а написання казки у такому викладі вже свідчить про наявність творчого обдарування і вміння з гумором, з легкістю повести читача і слухача у світ казки. Тому на шляху формування орфографічної та пунктуаційної грамотності дитини, збагачення словникового запасу необхідно пам’ятати про розвиток творчих здібностей учнів. Цьому питанню я приділяю велику увагу. Таких творчих учнів в класі одиниці, в основному, діти бояться творів на задану тему, бо, очевидно, є проблеми із уявою, фантазією. Це можу показати на прикладі іншого учня, який запитав мене, про що ж йому придумати казку. Я запропонувала пофантазувати і уявити, як могла б здійснитись мрія квітки побувати десь у якійсь мандрівці. І ось що у нього вийшло. Як Квітка подорожувати хотіла Росла собі маленька Квітка у зеленому садочку. Вона дуже хотіла подорожувати, побачити великі міста. Але ніяк не могла цього здійснити. Пробувала вирватись із землі, та даремно підставляла свою яскраву голівку, коли дув сильний вітер, аби злетіти у білий світ. Все було марно. І раптом у садочку з’явилась Дівчинка. Вона підійшла до квітки, зірвала її і подарувала мамі. Наступного дня мама поїхала в Київ і Квітку із собою взяла. Квітка дуже зраділа. Вона дивувалась красі міста. Побачила багато гарних людей, будинків, навіть річку Дніпро. І була дуже здивована всім побаченим та страшенно задоволена. Коли мама поверталась додому, Квітка прихилилась голівкою до маминих грудей і тихо прошепотіла: "Про що я мріяла, те і здійснилось". Але ніхто її не почув, лише духмяні пахощі линули по купе, і люди вдоволено поглядали на Квітку. Урок розвитку мовлення був усним, і, звісно, під час прослуховування учнівських творів я намагалась допомогти їм, пропонуючи всім додати в текст епітети, уникнути повторів, русизмів. Робота на уроці була захоплюючою, діти із задоволенням переробляти свої тексти, додаючи нові слова, слідкували за ходом думок учнів, самі оцінювали твори однокласників. І, як правило, не помилялись. Звичайно, дуже добре, якщо у дітей сформовані навички грамотною письма, але якщо робота вчителя спрямована на те, щоб учні вийшли зі школи лише грамотними особистостями, то це, на мою думку, не принесе повноцінного бажаного результату. Такі діти не зможуть в усіх барвах сприймати навколишню дійсність, зрозуміти своє призначення на землі, не зможуть по-своєму, неповторно і яскраво висловлювати свої почуття, мрії та бажання. Якщо порівняти роботи цих двох учнів, то можна чітко побачити шлях створення їхніх творів. Він абсолютно протилежний. Перший твір, створений ученицею, був таким: Уява – мислення – думка – СЛОВО Це шлях дітей, які або від природи мають здатність до творчої уяви, або це заслуга вчителя початкових класів. На жаль, таких дітей замало, і завдання моє полягає у тому, щоб із всіх учнів хоча би 50% працювали над твором саме таким шляхом. А от шлях створення твору учнем, якому я дала настанову словом: СЛОВО – думка – мислення – уява Звісно, робота непогана, але це репродуктивний шлях. Потрібна підказка вчителя, і тоді учень самостійно мислить лише за допомогою примусового слова. Гадаю, що важливо з раннього дитинства розвивати творчі здібності учнів, а це можливо лише за умови глибокого знання творчих можливостей дітей, розвитку їхньої розумової діяльності. А починати слід із вивчення і розуміння вікових, індивідуальних особливостей дітей. При цьому я орієнтуюся на своїх учнів – дітей середнього шкільного віку і, сподіваюсь, що до 17-18 років вони навчаться критично ставитися до оточуючих і до самих себе. Творчі роботи учнів збираю до великої теки і спостерігаю за творчим ростом учнів під час уроків та в позаурочний час. Своїх учнів я заохочую до написання казок, оповідань, гуморесок, віршів. Звичайно, перші твори не є досконалими, але найцінніше те, що діти прагнуть самостійно злетіти у високе небо творчості, відчути на повні груди смак вітру, пробитися через тверді ґрунти людської байдужості до бажання творити добро, бути милосердними, чутливими. Розділ 3 Дитячий, підлітковий та юнацький віки – це вік появи серед дітей поетів, художників, музикантів, а найголовніше, небайдужих людей. Це час виникнення інтересу до внутрішнього світу інших людей, до вчинків, їхніх дій у житті. Діти часто обговорюють це між собою, аналізують, співставляють і судять при цьому інших суворіше, об’єктивніше, ніж себе. Тому на уроках української літератури обов’язково даю завдання поспостерігати за мовою дійових осіб, їх вчинками і діями, вчу аналізувати тексти, де негативні риси засуджуються, а позитивні риси подані як приклад для наслідування. Так, під час читання "Міфів та легенд українців" даю такі запитання для роздумів: "Якими людськими рисами наділена у легенді "Чому буває сумне сонце?" природа, "Які риси характеру людини цінувалися в давнину? А чи сьогодні вони в пошані?" (до легенди "Про вогонь"), "Чому перестало щастити чоловікові?" (до легенди "Про вітер"), "Чи завжди добре жити із найсильнішим?" ("Чому пес живе коло людини?"). Ці запитання потребують роздумів, на них немає однозначної відповіді, тому діти аргументують свої думки, а це вже свідчить про творчий підхід до вивчення навчального матеріалу. Під час опрацювання казки І. Франка "Фарбований Лис" учні виходили за рамки казки в наше реальне життя і намагались зіставити фарбованого в голубий колір фарби хитрого Лиса Микиту із фарбованими в різні кольори політиків сьогодення, а це свідчить, що діти швидше дорослішають, аніж ми про них думаємо. І крім хитрого Лиса, вони виділили переляканого Вовчика-Братика, що надибав і Вовчицю, і Ведмедя, і Кабана, і Оленя, навіть мавпу Фрузю. Не думав, не гадав в далекому XIX ст. І. Франко, як по-сучасному зазвучить його казка для дітей (а, я гадаю, і для дорослих), якщо вдумливо прочитати казку, що має глибинний філософський підтекст, і в XXI столітті вона аж ніяк не втратила своєї актуальності. Для того, щоб навчити дітей уявляти прочитане, тобто бути самим собі режисером, треба вчити учнів заглиблюватись у текст, помічати навіть дрібниці, щоб потім відтворити їх в уяві, а значить, запам’ятати. Щоб правильно проаналізувати художній текст, його слід правильно прочитати. І тому мені відразу пригадуються слова В. Сухомлинського "Справжнє читання – це співпереживання. Тільки за цієї умови вивчення художнього твору стає ідейним переконанням, бо найтонші й найживотворніші корінці переживань – почуття". Тому треба докласти всіх зусиль, щоб учні сприймаючи твір, співпереживали б із його героями. А для цього потрібна особлива творча атмосфера, застосування вчителем таких методів і прийомів, які б активізували розумову діяльність, викликали б у дітей певні емоції. І шлях творчого осмислення художнього слова буде таким: СЛОВО – почуття – переживання – думка – мислення – уява До цього ряду додаються два психологічних стани – почуття і переживання, що свідчить про те, як слово впливає на емоційний стан людини, зокрема, й дитини, і це є рушієм до творчої уяви. Нові твори художньої літератури, які введені в курс вивчення української літератури 5 класу, вважаю вдалими. Вони цікаві для дітей, легко сприймаються і примушують заглиблюватись в художню тканину твору, вчать зіставляти прочитане із реальним життям. Читаючи казку "Близнята" І. Липи, діти, наприклад, дуже цікаво трактували вислів "всі були веселі, задоволені й немовби щасливі". Пояснювали, як вони розуміли слова із казки "насолоджуючись власним життям, вони (люди) зовсім перестали дбати і думати про свою державу". "Щастя батьків несло за собою нещастя дітям". Учням давалось завдання: "Чи згодні ви із твердженням: "Втіха в тому, щоб забути все на світі". І кожен, хто відповідав, намагався дати відповідь, наводячи приклади із оточуючого життя, що свідчив хоч і про невеликий, але життєвий досвід учнів та їхнє критичне ставлення до всього прочитаного. Сподобалось, як творчо учні підійшли до вивчення казки "Цар Плаксій та Лоскотон" В. Симоненка. Тут були і артистична гра, і творче художнє читання за ролями, і порівняльна характеристика Плаксія і Лоскотона, і гра, і творча робота в групах над дослідженням проблемних запитань, наприклад: Сміх Лоскотона – це зброя чи ліки? Чи є у вашому житті люди, схожі на персонажів казки? Чи схожа історія, описана у казці, на сучасне життя? Чим? Потім учні робили порівняльну схему – характеристику двох героїв, звісно, під керівництвом вчителя: Цар Плаксій                                     Лоскотон (його малюнок-портрет)           (теж його малюнок-портрет) Сльози ------------------------------ сміх Цар ---------------------------------- дядько Зло ----------------------------------- добро Горе --------------------------------- щастя Посіпаки --------------------------- біднота Слуги -------------------------------- друзі Хвороба ----------------------------- здоров’я Смерть -------------------------------- життя І висновок: Цар Плаксій – песиміст, а Лоскотон - оптиміст. Учні з молодших класів знайомі із антонімами, тому охоче працюють над даним матеріалом, із таким завданням справляються швидко, придумуючи навіть свої пари антонімів, які вчитель і не планував. Окремо хочу зупинитися на такій цікавій темі як "Акровірші". Це новий, невідомий ще досі учням матеріал. І діти із задоволенням самі стали творити свої акровірші, чим мене дуже потішили. Ось кращі зразки цих робіт: Маленька, червона квітка в полі цвіте,А листя зеленіє, зеленіє й росте.Коли квітка осипається, то ви її їсте. (Мак) Чай із неї часто п’ємоА вона смачно пригощає.Шкода, що сама не готує,Каву кожен з неї п’є,А напої у ній різні є. (Чашка) Можливо, акровірші не такі ще довершені, але творчий потяг є для створення такого виду твору. А це вже перший крок до творчого осмислення того навчального матеріалу, який викладається в курсі "Українська література" 5 класу. І загадки учні також намагаються самі творити. Ось, наприклад, такі: Маленька, м’якенька, тепленька, добренька, а як мишку побачить, зразу ж стає зленька. (Кішечка) Обов’язковий елемент уроків української мови та літератури – це написання різних видів творчих робіт. Розумію, що не всі учні здатні викласти свої думки на папері, але прагнення щось сказати своє я ціную у своїх дітях. Під час виконання таких робіт понад усе ціную самостійність. Бо творчий процес не такий вже й легкий, але якщо в системі працювати, то з часом учні радують нас, вчителів, маленькими шедеврами своїх творчих поривань. Важливо переконати учнів у тому, що власна думка – найцінніша, тому не треба вживати стандартні, шаблонні, трафаретні фрази, бо вони нівелюють навіть одну на весь твір розумну тезу, речення, абзац. Та я гадаю, що і самій дитині буде приємно і цікаво вислухати твір свого однокласника, порівняти свою роботу із іншими і прагнути покращити свою роботу. Твір кожного учня привертає увагу товаришів, викликає критичне ставлення до написаного, а якщо робота творча, яскрава, то ще викликає у всіх захоплення, повагу, тобто збуджує певні почуття від почутих думок. У своїй роботі словесника важливого значення надаю спостереженню за словом у тексті. Пильна увага учнів до образного слова активізує художнє сприйняття, сприяє кращому розумінню індивідуального стилю письменника, виховує любов до літератури як до мистецтва слова. Тому даю такі завдання, які поглиблюють розуміння ролі слова. Так, даючи написати твір "Букет квітів", прошу до іменників-квітів дібрати епітети і порівняння. Потім діти зачитують свої роботи і дивуються багатству та образності української мови, бо тут і "синьоока волошка", і "гордий мак, як красень-козак", і "сором’язлива, ніжна та тендітна фіалка, неначе дівчина–підліток", і "струнка ромашка, мов подруга", і "хрещатий барвінок, ніби поясом оперезав весь букет" і т. д. Робота над словом – надзвичайно важливий засіб розвитку творчих здібностей учнів. Це привчає кожного з них уважніше ставитися до написання твору, до вміння добирати влучні й образні слова, які б найкраще розкривали думку. Для цього на уроці використовую логічний аналіз тексту, виділення в ньому основної думки і деталей, вчу передавати зміст своїми словами. Обов’язково в ході уроку запрошую дітей взяти участь в бесіді, щоб вони розвивали своє логічне й образне мислення, збагачували культуру мовлення. Намагаюсь викликати інтерес до свого предмету. А це довга й копітка робота, часом ой яка нелегка! І для того, щоб навчити учнів писати цікаві й змістовні твори, виявити і розвинути креативні здібності дітей, необхідно показувати приклад власною роботою, тому в кожен урок вношу творчий елемент, пошук чогось нового, розв’язання проблемних завдань і запитань, щоб учні відчули неповторність цих уроків, запам’ятали їх. І тоді в учнів виникатиме бажання висловлювати власні, самостійні думки, поділитися ними з іншими. А заодно будуть формуватися в них високі моральні якості. Вважаю, що особистість учителя на уроці – секрет успіху. Тому уроки проводжу жваво, послідовно і обов’язково емоційно, намагаюся, щоб учні були моїми співрозмовниками, легко включались у бесіду, не боялись висловити свою думку, навіть в чомусь і помиляючись. Учні мають право на помилку! А нам, вчителям, потрібно допомогти дитині повірити в себе, поставитись до неї доброзичливо, довірливо, але із розумною вимогливістю, не допускаючи панібратства. Процес розвитку творчих можливостей не може обмежуватися лише уроками. Важливу роль у цьому відіграє позакласна робота. А це і конкурс на кращий твір (прозу, поезію), випуск літературних газет, ілюстрації та малюнки до прочитаних художніх творів, конкурс "Срібне слово" на кращого читця художнього твору чи автора власного твору. Сподіваюсь, що учні пронесуть у своїх серцях любов до рідного слова, до рідної української мови, і передадуть цю любов у спадок своїм дітям та онукам, бо тільки так можна зберегти і примножити любов до того, що тебе тримає на світі – це спілкування рідною мовою. Проблема розвитку творчих здібностей має таке саме право на існування, як і решта питань лінгводидактики. Вирішення її – одне з головних завдань сучасної мовознавчої науки, тому що безпосередньо від неї залежить формування світогляду дитини, можливість реалізації її творчого потенціалу. Від вирішення проблеми розвитку і вдосконалення креативних здібностей дітей залежить і формування особистості, якій притаманні найкращі якості справжнього українця. Творча особистість – головна мета креативної системи навчання. Творча особистість – це та цілісна людська індивідуальність, яка виявляє розвинені творчі здібності, творчу мотивацію, творчі вміння, що забезпечують їй здатність породжувати якісно нові матеріали, технології та духовні цінності, які певною мірою змінюють на краще життя людини. Креативна дидактична система визначає модель становлення творчої особистості як піраміду, в основі якої – гуманна людина зі всією сукупністю творчих задатків, здібностей, мотивів. Відродження інтелектуального потенціалу України потребує систематичного, цілеспрямованого розвитку в школярів усіх типів навчальних закладів загальнонавчальних умінь і навичок. Поряд з цим повинні поглиблюватись і творчі вміння. А це спроможний зробити тільки творчо налаштований вчитель, який інтелектуальні вміння та навички вдосконалює із врахуванням вікових аспектів в процесі міжпредметного, цілеспрямованого, активаційного забезпечення, випереджального навчання, операційно-системного формування, поетапності, особистісно зорієнтованого навчання. Треба кожному вчителеві запам’ятати слова А. Дістервега: "Учитель мусить бути творцем". Тоді і учні будуть творчими послідовниками свого наставника. Література Боровик Г. Плекаємо творчу особистість. //Відкритий урок. – 2006. - №12, с. 16-19Клименко В. Механізм творчості: чи можна його розвивати // Шкільний світ. – 2001. - № 1, с. 3-95Коломієць Н. Інтерактивні технології в особистісно зорієнтованій освіті. //Відкритий урок, - 2006. -№9, - с. 12-16Куцевол О. Методика літератури – наука, заснована на творчості, //Дивослово, - 2006, - №3, -с. 19-24Матіюк І. Формування творчих здібностей інтелектуального характеру // Директор школи, - 1999, - №18, - с. 7-8Мартиненко С. Як формувати творчу особистість учня, // Відкритий урок, - №12, - с. 22-25Маслоу А. Психология бытия, - М. Редолбук, К. - Ваклер, - 1997, -с. 304Павленко О. Основа словесної творчості учнів. // Відкритий урок, - 2006, -№9, - с. 16-18Полякова Г. Педагогічна творчість учителя, // Завуч, - 2006, - № 35, - с. 9-12Сологуб А. Технологія креативного навчання, // Завуч, - 2005, - № 28, - с. 19-24Череповська Н. Розвиток креативності людини, // Психолог, - 2006, -№4, - с 8-13.

category: Методика та технологія


title: Опорні картки з української мови в початковій школі

description: Ці дидактичні картки вивішуються на дошці під час вивчення програмового матеріалу з тем „Частини мови” та „Будова слова” з метою перевірки та закріплення знань учнів. Роботу можна проводити індивідуально, парами чи групами учнів

category: Методика та технологія


title: Використання інноваційних технологій - шлях до формування активної гуманістичної життєвої позиції

description:
Розробка заняття у формі навчального дослідження життєвого та творчого шляху німецького письменника Г. Белля. Розраховано для бібліотечних відділень коледжів і училищ культури та мистецтв України І-ІІ рівня акредитації на основі базової загальної середньої освіти. Мета - сприяти аналітико-синтетичні

                  й діяльності студентів

category: Методика та технологія


title: Організація самостійної роботи студентів технікуму з дисципліни "Вища математика"

description:
Навчальний комплекс для вивченням окремих тем курсу „Вища математика”. Він складається з таких розділів: „Форми організації самостійної роботи студентів”; „Програма самостійної роботи студентів”; „Завдання для обов’язкових домашніх робіт”; „Вправи та завдання для поточного контролю за самостійною ро

                  ботою студентів” тощо

category: Методика та технологія


title: Приемы самоконтроля во время занятий физическими упражнениями. (Рос. мова)

description:
Медицинский контроль, педагогический контроль и самоконтроль — единая система охраны, которая обеспечивает полноценное физическое развитие школьников, т. к. данные личных наблюдений являются важнейшим дополнением к врачебному и педагогическому контролю. Самоконтроль — это регулярное примен

                  ение ряда простых приемов для самостоятельного наблюдения за состоянием своего здоровья при занятиях физическими упражнениями при занятиях. Самоконтроль воспитывает у школьников сознательное отношение к мероприятиям, направленных на укрепление здоровья через физические упражнения, соблюдение правил личной гигиены, закаливание организма. Учитель физкультуры учит школьников правильно понимать изменение показателей самоконтроля, обязательно подчеркивает, что самоконтроль дополняет, но не заменяет врачебно-педагогические наблюдения. Задачами учителя являются: разъяснение ученикам значения режима дня и регулярного самоконтроля для укрепления здоровья и физического развития; ознакомления с основными сведениями по гигиене, анатомии, необходимыми для понимания и оценки показателей доступных самонаблюдений; обучению школьников простым приемам наблюдения (счет пульса, частоты дыхания и др.) Показатели, которыми можно пользоваться при самоконтроле, условно делятся на объективные и субъективные. К субъективным показателям относятся: самочувствие, настроение, сон, аппетит, работоспособность, болевые и другие ощущения, возникающие в результате воздействия на центральную нервную систему раздражителей внешней и внутренней среды. Объективными показателями считают такие, которые можно выразить в определенных цифровых значениях (масса тела, пульс, частота дыхания, ЖЕЛ, динамометрия). Данные самоконтроля регулярно (не реже 3-4 раза в неделю) записывают в дневник самоконтроля. В дневник самоконтроля в графу о самочувствии записывают: хорошее, обычное, удовлетворительное, плохое, слабость, вялость, головокружение, сердцебиение, боль. В эту графу надо записывать степень усталости после занятий, не устал, немного устал, переутомился. На следующий после занятий день вносят: утомлений нет, чувствует себя хорошо, осталось чувство утомления, полностью не отдохнул, чувствую себя утомленным. Приступая к занятиям, следует сразу самостоятельно научиться контролировать состояние своего организма, который определяет степень посильной в данный момент нагрузки. На первом этапе занятий физическими упражнениями не должно вызывать отдышки и обильного потоотделения. Тогда, когда организм достигает надлежащей формы, можно осуществлять рекомендации Н.М. Амосова «задохнуться, не вспотеть». Достаточно точным методом контроля за нагрузкой является определенное число ударов пульса. Пульс удобнее считать за 10 секунд, затем умножить на 6, узнать сколько их было в минуту. Ваша задача: научившись быстро и точно контролировать пульс на месте, освоить полученные данные в движении. По мере того, как организм начнет приближаться к оптимальной спортивной форме, следует определить и ту границу пульса, ниже которой не происходит существенных изменений в нагрузке, т. е. прекращается благотворное аэробное влияние на сердечнососудистую систему, а тренировка обращается в обычную прогулку. Работоспособность определяется как хорошая, обычная, пониженная, после учебы значительное утомление. Простой показатель здоровья — это масса тела. Ее определяют регулярным взвешиванием. Потеря массы с неполным восстановлением до исходных величин обычно является неблагоприятным признаком, за исключением такой у школьников, страдающих ожирением. Самочувствие — это отражение деятельности всего организма и в первую очередь центральной нервной системы. Отсутствие каких-либо признаков болезненных ощущений, бодрость, жизнерадостность, - признаки хорошего самочувствия. Появление необычных ощущений: боль в мышцах, головокружение, вялость, головная боль, - признаки плохого самочувствия. Потоотделение — определяют как обычное, умеренное и слабое. Усиление потоотделение связано с перегрузкой. Пульс — это ритмическое, толчкообразное колебание стенок артерий в соответствии с ритмом сокращения сердца. В дневник самоконтроля необходимо вносить сведения о дыхании: число и количество (поверхностное, глубокое, редкое), а так же нарушения частоты и ритма, появление отдышки. Кашля. Отдышка возникает при недостаточном газовом обмене. Объективные данные учета воздействия нагрузки на организм     школьника — при контроле данных гикоксических проб (продолжительность задержки дыхания при вдохе и выдохе в секундах на ЖЕЛ). Гинекологический контроль является обязательным для девушек. Из месяца в месяц девушка должна регулировать основные показатели, характеризующие течение менструации (периодичность, обильность, продолжительность и других отклонений). Дневник самоконтроля за занятиями физическими упражнениями периодически показывают учителю физкультуры для контроля и  записи рекомендаций по дальнейшему режиму занятий, домашних занятий по физической культуре. Выводы: В школьном возрасте имеется множество условий для формирования самостоятельности и самоконтроля. Для успешного развития у учащихся самостоятельности и самоконтроля необходимо знать уровень их психомоторики и способности мышления. Развитие самостоятельности и активности уч-ся должно составлять часть учебно-воспитательного процесса физической культуры, а значит требует тщательного планирования, продуманной методики воздействия на учеников, а так же систематической реализации на каждом уроке. Развивая самоконтроль и активность, следует опираться на специфические принципы: самостоятельность, активность  и индивидуализацию деятельности учеников. А также применяют методы, развивающие самостоятельность.

category: Методика та технологія


title: Складнопідрядне речення. Тестові завдання з української мови для 9 класу

description: Представлені апробовані авторські завдання в тестовій формі для поточного та контрольного оцінювання навчальних досягнень учнів з української мови за чинною програмою 9 класу на заявлену навчальну тему

category: Методика та технологія


title: Планування уроків мистецтва

description: У статті авторка наголошує, що творчий процес учитель повністю реалізує у спілкуванні з дітьми. Отже, творчість - це не те, що ми робимо, а те, як ми це робимо. Планування уроків мистецтва розкриває сутність саме творчого вчителя

category: Методика та технологія


title: Изучение имени существительного в условиях украинско-руского двуязычия. (Рос. мова)

description: Подано систему вправ щодо вивчення іменників на уроках російської мови у школах з українською мовою навчання. Вони тісно пов’язуються з уроками літератури, що надає можливість розвивати в учнів навички читання та культури слухача й читача

category: Методика та технологія


title: Компетентність і компетенції в результатах початкової освіти

description: У статті авторка наголошує, що компетентнісно орієнтована освіта посилює результативний компонент, наповнює мету, зміст, процес, мотивацію, результати реалістичним смислом, орієнтованим на необхідну компетентність учня як інтегрований вияв рівня його освіченості

category: Методика та технологія


title: Розвиток пізнавальної компетентності в учнів 4 класу на уроках української мови

description: Подано систему нестандартних завдань і вправ із навчальної теми „Частини мови. Іменник”. Вона складається з таких розділі: „Навчальні досягнення”; „Інтелектуальні завдання”; „Уміння навчатись і оперувати знаннями” та наведено список використаної літератури

category: Методика та технологія


title: Використання інноваційних технологій на уроках фізкультури. (Рос. мова)

description: У статті автор наголошує, що об’єктивно в підлітковому віці зменшується кількість дітей із позитивним ставленням до уроків фізичної культури, губиться інтерес до традиційних форм фізичного виховання, але такі підлітки активні в ситуаціях суперництва, конкуренції, що й потрібно враховувати

category: Методика та технологія


title: Упровадження здоров’язберігаючих технологій у родині. (Рос. мова)

description:
Методична розробка на заявлену тему із медіапрезентацією (додається) в рамках роботи шкільної педагогічної студії вчителів початкових класів. Проблема здоров’я дітей набуває глобального характеру. Здоров’я дітей катастрофічно падає, тому доречним будуть пошуки відповіді на запитання: „Що важливіше -

                   навчання чи здоров’я?”

category: Методика та технологія


title: Развитие логического мышления на уроках математики. (Рос. мова)

description: Подано систему завдань і вправ на заявлену тему. Такі завдання сприяють не тільки формуванню розрахункових навичок, а й уваги, логічного мислення та вмінню застосовувати набуті знання на практиці в нестандартних ситуаціях. Матеріали враховують індивідуальні особливості дітей

category: Методика та технологія


title: М. В. Гоголь „Вечір проти Івана Купала” (ключові моменти аналізу твору)

description: Подана система роботи щодо розвитку умінь школярів установлювати типологічні зв’язки між образами та творами різних письменників. Мета такої навчальної діяльності учнів - навчити висловлювати свою думку - у чому схожість повістей Гоголя та Г. Квітки-Основ’яненка

category: Методика та технологія


title: Як вчити школярів 5-6 класів розв’язувати задачі з математики

description: У статті авторка подає власний досвід організації роботи учнів 5-6 класів щодо навчання розв’язування задач із математики. Вона наголошує, що цікаву задачу легше вирішувати, так як вона мобілізує розумову енергію людини

category: Методика та технологія


title: Тверді й м’які приголосні. Дидактичні матеріали

description: Подано дидактичні матеріали до логопедичних занять на заявлену теми. Матеріали супроводжуються методичними вказівками та порадами щодо їх застосування під час проведення логопедичних занять із учнями, які потребують відповідної допомоги

category: Методика та технологія


title: Узагальнення та систематизація деяких тем геометрії та алгебри й початків аналізу. (Рос. мова)

description: Матеріали з досвіду роботи на заявлену тему. До матеріалів увійшли: співвідношення між тригонометричними функціями одного й того ж аргументу; різноманітні формули приведення, перетворення тощо. Матеріал може бути у пригоді вчителям математики й учням

category: Методика та технологія


title: Ефективність сучасного уроку хімії

description:
У класичній тріаді цілей вчителі на перше місце ставлять розвиваючі та соціалізуючі цілі. А предметний зміст, поступившись засобам дій, одержує роль – засобу запуску та підтримки процесів саморозвитку та самопізнання учня. Таким чином, нова професійна компетентність вчителя – переносити в

                  залежності від мети курсу акцент з пріоритету змісту на пріоритет засвоєння учнями способів дій, не наносячи шкоди самому змісту. І. Причини низької ефективності уроку: Учень Місце уроку у розкладі (перші – останні, початок – кінець тижня) Стан учнів (психічний, фізичний, емоційний) Комплектація уроків протягом дня та кількість підготовок Зміна складу класу – адаптація до нового колективу, вчителів, їхніх вимог Надмірне навчальне навантаження Відсутність сучасної матеріально-технічної бази через неналежне фінансування Учитель Емоційний стан Кількість підготовок ІІ. Засоби, які підвищують ефективність уроку: Вагомим в діяльності учителя є вдале співвідношення кращих методів традиційного навчання з інноваційним підходом "від трансляції знань до інтерактивного навчання, створення нового навчального середовища, яке дає змогу учню виконувати роль активного учасника у створенні нових знань". Моя головна педагогічна задача – навчити учнів вміти застосовувати свої знання в умовах, що змінюються, і здібних навчатися самостійно протягом всього життя. Щоб урок став ефективним, цілеполягання повинно бути не тільки у вчителя, але й в учнів – принцип практичної значущості. Ефективність навчання оцінюють за рівнем успішності учня. Для подальшої успішності учні повинні навчитися орієнтуватися у великому обсягу інформації, аналізувати її, приймати рішення, опановувати нові області знань. Навчальний успіх кожного учня - це не тільки збільшення засвоєної ним інформації, але, по-перше це – постійне зростання його навчальних можливостей. Принципи: співпраця учнів та вчителя, ефективність стратегії педагога, творчий підхід, наявність алгоритму своєї педагогічної концепції. Методи: активні (засновані на комунікаціях) та інтерактивні (стимулюють пізнавальний процес, урізноманітнюють процес навчання, проявляють творчу активність, допомагають встановити психологічний контакт між учнем та вчителів). Щоб урок був ефективний треба підібрати такі засоби навчання, які б відповідали учням школи. Спираючись на вимоги програм зробила висновок, що треба передивитися планування. Його особливість - побудування уроків за двома модулями. Модуль 1 – теоретичний (одержання фундаментальних знань з акцентом на усвідомлення взаємозв’язку, взаємозалежності та безперервності процесів, які відбуваються у суспільстві, біосфері, Всесвіті). Модуль 2 – практичний (тренінги, практичні, лабораторні роботи, складання прогнозів хімічних відкриттів, ситуаційні та рольові ігри, дискусії). Різноманітними технологіями, засобами та методами, піднімаю рівень учнів, що стає трампліном на шляху до успіху. Завдяки ігрової технології, активізую та залучаю до роботи на уроці весь клас, здійснюю емоційне піднесення, посилюю мотивацію учнів для вивчення хімії. Всередині групи суспільну роботу учнів організовую за двома моделями: взаємодіючої та послідовної. У межах моделі всі учасники одночасно беруть участь у рішенні поставленої перед ними задачі. Приклади такої взаємодії - ігри "Своя гра", "Що? Де? Коли?", "Брейн-ринг", "Хіміо-КВК". Підготовка до них складається з добору питань за темою, створення пізнавальної вікторини, складання ребусів, казок, загадок, лабіринтів. При цьому дозволяється користуватися не тільки підручниками, але й додатковою літературою. Відповідальність за результат роботи поширюється на всіх членів команди. До взаємодіючої моделі відносяться ще й імітаційні ігри: "Хімічний консиліум", "Робота дослідної лабораторії", які дозволяють учня зіграти "свою роль", проявити свої творчі здібності. В умовах колегіальної співпраці в учнів виховується відповідальне ставлення до доручених обов’язків. Інша модель суспільної ігрової діяльності школярів – послідовна. Суспільну діяльність учні виконують за принципом конвеєру або естафети. Конвеєр – це безперервна діяльність учнів: кожен виконує певну дію та передає продукт своєї діяльності іншому учаснику гри. До цього типу відносяться такі ігри, які я проводжу на уроках: "Зрозумій мене", "Вгадай (знайди) сполуку", "Відгадай загадане", "Дуель", "Кроки", "Ланцюг" "Лови помилку". Таким чином розвивається не тільки увага, розширюється світогляд учнів, але й формується вміння аналізувати, порівнювати, класифікувати, узагальнювати. Розвитку критичного та творчого мислення сприяє технологія проблемного навчання та використання творчих завдань. Їх вирішення потребує застосування різноманітних знань. Початком такої діяльності повинно стати сильне джерело збудження. В моїй скарбничці є багато способів створення проблемних ситуацій, але найбільш ефективними вважаю створення протиріччя між життєвим та науковим досвідом. При цьому відбувається формування учбово-пізнавальної компетентності. Інший вдалий прийом – різне ставлення до однієї й тієї самої події. Треба ознайомитися з точками зору всіх учасників обговорення і зробити власний висновок (аргументація обов’язкова). Під час дискусії учні розкривають свої здібності; в цій ситуації виявляються лідери, створюється ситуація успіху, а вона, як відомо закріплюється на все життя. Інформаційно-комунікаційні технології створюють діяльнісний підхід під час вивчення навчального матеріалу, значно зберігають час на уроці, підвищують рівень наочності, роблять жвавішим сам урок. Учні 10-11 класів, розділившись на творчі групи, готують презентації до різних тем, для цього вони використовують Інтернет, додаткову літературу, тому що особливо цінною є та презентація, яка містить сучасну наукову інформацію та має естетичний вигляд. Протягом року учні складають тестові завдання для однокласників за матеріалами Інтернету. Прикладом проектної технології є створення інтелект-карти. Інтелект-карта проектується з центру - від головного поняття й продовжується у різні боки. Сама карта у готовому вигляді нагадує малюнок - схему з багатьма розгалуженнями, лінії можуть бути різної товщини, символізуючи важність, послідовність понять, можуть бути присутніми символи, малюнки. Навчити іншого учня читати складену інтелект-карту – ще один з методів роботи. Сучасні технології потребують нового підходу і в оцінюванні досягнень учнів. Тому традиційну оціночну систему використовую разом з сучасними методами оцінювання учбових досягнень. На другій сходинці навчання використовую накопичувальну оцінку. Використовую два правила: якщо оцінювати, то знання, а не невивчене; головне при оцінюванні – побачити та підкреслити успіх дитини, його зріст відносно самого себе. "Накопичують" учні жетони з кольоровою символікою або з ілюстраціями з серії "Сполуки", "Елементи". Ігрова форма робить цю процедуру динамічною, пізнавальною. На третій сходинці навчання апробую систему контролю у формі само - взаємооцінки, а також безвідміточну систему (залік – не залік). Під час виконання творчих завдань та робіт практикую рейтингову систему оцінювання. Ще один з варіантів оцінювання – це конкурсна система. Починаючи з 7 класу навчаю дітей технології оцінювання особистісних досягнень у вигляді портфоліо виконаних завдань та робіт. Урок будую так, щоб учні відчували зацікавленість вчителя в суспільній діяльності учня та учителя. Активно використовую методику взаємонавчання та діалогічні методики: взаємоопитування домашнього завдання, співбесіда за темою уроку, делегування повноважень вчителя учню-консультанту. При цьому важливо те, що учні навчаються один у одного, а не тільки у вчителя. Необхідною умовою ефективного уроку є рефлексія. Людина повинна максимально реалізувати свій потенціал здібностей, щоб "бути тим, ким вона може стати" А. Маслоу. Підсумовуючи вище сказане - цілеполягання – оптимальний об’єм уроку – інтенсивність – різноманітність – рефлексія – це головні складові ефективності уроку.

category: Методика та технологія


title: Шляхи ефективного використання пісенного матеріалу на уроках англійської мови

description: У статті на заявлену тему авторка наголошує, що пісня іноземною мовою має великі можливості для реалізації навчально-виховних завдань на уроках англійської мови. Важлива роль полягає саме в методично правильному доборі пісенного матеріалу та методики його використання

category: Методика та технологія


title: Порядок державної реєстрації суб‘єктів підприємницької діяльності

description: Методичні матеріали організації та проведення відкритого заняття на заявлену тему. Ринкова система господарювання надала можливість кожній працездатній людині обирати свій трудовий шлях який може йти двома основними напрямами: створення власної справи або працювати найманим працівником

category: Методика та технологія


title: Підготовка майбутнього вчителя інформатики до створення електронних підручників

description:
Підручники завжди були невід'ємним компонентом всього навчального процесу. У загальній системі засобів навчання вони служили основним стрижнем для отримання нових знань. Видатний чеський педагог Я.А.Каменський про підручник сказав, що книга є найголовнішим засобом навчання зі всієї системи засобі

                  в навчання. Тому серед всього різноманіття різної літератури підручник є першим і найважливішим джерелом знань для учнів, і його слід розглядати як один з основних компонентів всього навчання. Стрімкий процес інформатизації шкіл на основі сучасних комп'ютерів, що поступають в навчальні заклади країни, відкриває в освіті шлях електронним підручникам. Сучасні методи представлення інформації в комп'ютерах містять в собі не тільки текст, малюнки, графіку, креслення, але й звукові та відео фрагменти, що забезпечує наочність підручника. Відмінною особливістю побудови електронних підручників є гіперпосилання. У зв’язку з актуальністю цього питання вченими, педагогами, фахівцями інформаційно-бібліотечної сфер ведуться розробки основних принципів, що характеризують сучасній електронний підручник, його підготовку, поширення, застосування з окремих предметів. Окремі аспекти електронного підручника досліджувались у роботах А.А. Вихтуновської, Т.С.Марченка, О.В. Бондар, В.М. Лепченко, М.П. Турова, Т.П. Соколовської, Л.Є. Гризун, Л. Корнєєва та ін. Метою даної роботи є висвітлення питань, пов’язаних з особливостями створення електронних підручників, їх використанням у навчальному процесі. Електронний підручник є виданням, яке містить систематизований матеріал з відповідної науково-практичної галузі знань, що забезпечує творче та активне оволодіння знаннями, вміннями та навичками з певної галузі. Він призначений переважно для індивідуального навчання. Електронні підручники рівною мірою можуть використовуватися в дистанційній освіті. Порівняємо електронний підручник з друкарським, розміщеним на паперовому носії. Вони мають такі загальні ознаки, а саме: навчальний матеріал висловлюється з певної області знань та освітлюється на сучасному рівні досягнень науки і культури; матеріал в підручниках висловлюється систематично, тобто є завершений твір, який складається з багатьох елементів, які мають смислові зв'язки між собою, що забезпечує цілісність підручника. Крім загальних ознак виділяють і відмінні, які слід чітко визначити: на відміну від друкарського електронний підручник з конкретного навчального предмета може містити матеріал декількох рівнів складності. При цьому він буде розміщений на одному лазерному компакт-диску, містити багатоваріантні завдання для перевірки знань в інтерактивному режимі для кожного рівня. наочність в електронному підручнику значно вища, ніж в друкарському. Вона забезпечується використанням мультимедійних технологій: анімації, звукового супроводу і гіперпосилань, відеосюжетів і т.п. електронні підручники є по своїй структурі відкритими системами. Їх можна доповнювати, коректувати, модифікувати в процесі експлуатації. Побудова електронного підручника є складною справою. Від того, як він був створений залежить наскільки успішно сприйме, зрозуміє чи запам'ятає учень, або студент ту інформацію, яка в ньому подана. Тому, викладач, який поставив перед собою мету створити електронний підручник, повинен знати: сучасні світові тенденції розвитку освіти, вимоги до його якості і до сучасної науково-методичної літератури; технічно-педагогічні особливості передачі інформації від ЕОМ до людини; основні дидактичні прийоми організації і представлення навчального матеріалу; можливості програм, орієнтованих на створення мультимедійних додатків. Також необхідною складовою процесу підготовки студентів до створення електронного підручника є пояснення технології його розробки. Враховуючи дослідження педагогів і власний досвід, ми вважаємо, що ця технологія повинна складатись з наступних етапів: Визначення цілей і завдань розробки. Відправною крапкою в створенні електронних підручників є дидактичні цілі і завдання, для досягнення і рішення яких використовуються інформаційні технології. Розробка структури електронного підручника. Структура в загальноприйнятому розумінні (від лат. struktura - будова, розташування, порядок) - сукупність стійких зв'язків об'єкту, що забезпечують його цілісність. Виходячи з цього визначення при розробці електронного підручника необхідно спочатку розробити його структуру, порядок проходження навчального матеріалу, зробити вибір основного опорного пункту майбутнього підручника. Всі розділи курсу і їх компоненти повинні бути взаємозв'язані, знаходитись в загальній програмній оболонці; кожен компонент у розділах електронного підручника доступний для користувача з будь-якого іншого компоненту. Розробка змісту по розділах і темах електронного підручника. Поняття про зміст електронного підручника є частиною поняття змісту освіти, під якою розуміється система знань, умінь, навичок, оволодіння якими забезпечує розвиток розумових здібностей школяра. Змістовну частину електронного підручника може розробити досвідчений педагог - наочник, педагог - новатор, що не один рік присвятив викладанню свого предмету в школі, технікумі, університеті. При розробці змісту окремих тем необхідно: виділити основне ядро навчального матеріалу та другорядні моменти у його вивченні, виділити зв'язки з іншими темами навчального курсу, підібрати практичні різнорівневі багатоваріантні завдання по кожній темі ілюстрації, графіки, демонстрації, анімаційні і відеофрагменти до понять, формулювань, подій і т.д. Підготовка сценаріїв окремих структур електронного підручника. Пізнавальний інтерес в педагогічній практиці розглядають часто як засіб активізації пізнавальної діяльності учнів, ефективний інструмент вчителя, що дозволяє йому зробити процес навчання привабливим, виділити в навчанні ті аспекти, які можуть привернути до себе мимоволі увагу учнів, примусять активізувати їх мислення, хвилюватися, переживати. Сценарій електронного підручника - це покадровий розподіл змісту навчального курсу і його процесуальної частини в рамках програмних структур різного рівня і призначення. Процесуальна частина включає все те, що необхідне представити на екрані монітора для розкриття і демонстрації змістовної частини. Програмні структури різного рівня - це компоненти мультимедійних технологій: гіпертекст, анімація, звук, графіка і т.п. Використання цих засобів носить цілеспрямований характер: для активізації зорової і емоційної пам'яті, для розвитку пізнавального інтересу, підвищення мотивації навчання. Програмування. Після підготовки сценарію матеріал підручника передається програмістам для реалізації на комп'ютері. Залежно від цілей розробки, завдань вибирається вид електронних носіїв для підручника і мова програмування, яка повинна враховувати вид носія. Електронним носієм може бути дискета, компакт-диск, середовище Інтернет. При програмуванні сценарію бажана участь психолога, дизайнера. Апробація. Після створення електронних підручників дуже добре, якщо з ним можуть попрацювати викладачі, вчителі - наочники, для використання якими (зокрема) в учбовому процесі він і розроблявся. Це робиться або на об'єднаних семінарах, або на курсах інститутів підвищення кваліфікації. Під час апробації виявляються окремі непомічені розробниками помилки, некоректність, незручності в експлуатації і т.п. Коректування за наслідками апробації. За наслідками апробації проводиться коректування програм електронного підручника. Підготовка методичної допомоги для користувача. Завершує роботу із створення електронного підручника підготовка методичної допомоги для вчителя. Воно може містити наступні матеріали: зміст окремих програмних модулів; завдання, тести, пропоновані після вивчення кожної теми; зразкове тематичне планування з вказівкою місця використання даного електронного підручника. Отже, якщо робота на всіх етапах технології розробки електронного підручника буде ефективною, студенти зможуть використовувати набуті вміння не тільки в процесі апробації під час педагогічної практики, а також у майбутній самостійній професійній діяльності. Можна зробити висновок, що створення електронного підручника є новим корисним засобом підготовки майбутнього вчителя інформатики. Його використання може допомогти вчителю для представлення матеріалів на лекціях, семінарах, лабораторних роботах, для проведення спеціальних факультативних курсів. Література 1. Вуаль В.А. Электронные издания. – СПб., 2001. 2. Данилевич Л.П., Лиходід О.М. Створення засобів наочності з використанням комп’ютерних технологій // Професійна підготовка педагогічних працівників. – Київ- Житомир: Житомирський держ. пед. ун-т, 2000. – С. 16-24. 3. Советский энциклопедический словарь. М.: "Советская энциклопедия". -1985. 4. Тыщенко О.Б., Уткес М.В. Границы возможностей комп’ютера в обучении// Образование. – 2002. – №4 .– С.85-91. 5. Щукина Г.И. Педагогические проблемы формирования познавательных интересов учащихся. М.: Педагогика. -1988. -204 с.

category: Методика та технологія


title: Методика викладання логарифмічної функції у школі

description:
Методична розробка заявленої навчальної теми з курсу математики. Мета презентованої роботи - систематизувати відомості про логарифмічну функцію у шкільному курсі алгебри старшої школи та розкрити роль і місце вивчення логарифмічної функції, рівнянь і нерівностей у школі та вибрати методику подання ц

                  ієї теми

category: Методика та технологія


title: Економіка підприємства: напрями зниження собівартості продукції

description: Розробка заняття на заявлену тему у формі семінару. Мета - економічно обґрунтоване визначення величини затрат для виробництва та збуту продукції; фахова орієнтація, поняття відповідальності, серйозний підхід до роботи; розвивати творчий підхід, логічне мислення

category: Методика та технологія


title: Теоретические аспекты коррекционно-воспитательной работы на уроках математики. (Рос. мова)

description: У роботі авторки висвітлюється проблема організації роботи, що максимально враховує відмінності в розвитку та здібностях учня - найбільш гостра в теорії педагогіки та практики роботи школи

category: Методика та технологія


title: Організація самостійної пошукової діяльності учнів при розв’язуванні задач з фізики

description: Текст виступу на заявлену тему на обласній науково-практичній конференції „Розвиток творчих здібностей учнів у процесі вивчення фізики та математики: досвід, проблеми, перспективи”

category: Методика та технологія


title: Кабінет української мови та літератури

description: Добірка матеріалів для оформлення предметного кабінету, а також подано накопичений роздатковий матеріал і сценарій проведення позакласного заходу до тижня української мови й літератури „Сім чудес України”

category: Методика та технологія


title: Формування пізнавального інтересу учнів до історії

description:
Сучасне навчання здебільшого витлумачують як процес цілеспрямованої, послідовної взаємодії вчителя й учнів, спрямований на засвоєння людського досвіду в певній галузі, що знайшов своє відродження в основних компонентах змісту освіти. Навчання є процесом двобічним, адже передбачає діяльність учня

                  – учіння - і діяльність учителя – викладання. У свою чергу, процес викладання – це організація цілеспрямованого впливу викладача на учня задля досягнення певної навчальної мети. В зв’язку з цим, у центрі уваги учителів є пізнавальний інтерес як важливе особистісне утворення та характеристика навчального процесу. Сьогодні він розглядається як рушійна сила активізації навчання, розвитку пізнавальної самостійності учнів, важливий напрям підвищення ефективності навчальної діяльності. Разом з тим вивчення масової практики навчання свідчить, що останніми роками за умов перехідного суспільства та реформування системи шкільної освіти, поширення масової культури, посилення впливу ЗМІ, в сучасній практиці інтерес учнів до процесу навчання поступово знижується. Ці явища зумовлені як загальними соціальними чинниками, так і особистостями сучасного стану системи освіти, педагогічної науки в Україні. Особливої актуальності проблема дослідження і розвитку пізнавальних можливостей учнів набула останнім часом у зв’язку з гуманізацією педагогічного процесу, якому притаманні: адаптація освітнього процесу до запитів і потреб особистості; орієнтація навчання на особистість, що навчається, забезпечення можливостей її саморозкриття, саморозвитку, самореалізації; орієнтація на активне освоєння людиною способів пізнавальної діяльності. Способи вивчення пізнавального інтересу учнів до історії Психологи стверджують, що чим раніше людина усвідомлює свої психологічні особливості, тим раніше починає проявлятися в неї прагнення до вдосконалення власної особистості. Але це означає, що у напруженому, завантаженому навчальному процесі вчитель має виділити час і для діагностики пізнавальних здібностей своїх учнів. Починаючи працювати з новим класом, учителю бажано з'ясувати ставлення учнів до навчальних предметів і визначити рівень їх пізнавального інтересу до історії. Це допоможе оцінити і загальний інтелектуальний потенціал класу, і особливості кожної дитини. На одному з перших занять можна запропонувати школярам анкету. Анкета для вивчення інтересу учнів до історії Інструкція: заповніть таблицю. Важливі Чому? Цікаві предмети Чому? Такі, які б ви погодились Чому? предмети вивчати додатково У 1,3, 5 графі таблиці впишіть не більше п’яти навчальних предметів з тих, що ви вивчаєте цього року і вважаєте для себе важливими, цікавими і такими, які б ви погодились вивчати поза шкільною програмою (назви одних і тих самих предметів можуть повторюватись в декількох графах) Поясніть свій вибір, вказавши в 2-ц, 4-й і 6-й графах таблиці позначення (номер) прийнятих для вас відповідей (відповідей у кожній графі може бути небагато, і вони можуть повторюватися). Можливі відповіді на запитання: "Чому ці предмети вам необхідні?":Цей предмет дає знання, що знадобляться в житті, у праці, у суспільстві, у спілкуванні з людьми.Ця наука інтенсивно розвивається і відіграє важливу роль у житті сучасного суспільства.Знання цього предмета буде потрібно при вступі до вищого навчального закладу.Цей предмет допомагає розібратися у життєвих ситуаціях, подіях, що відбуваються, сформувати світогляд.Цей предмет допомагає сформувати корисні вміння.Цей предмет учить розбиратися в собі й в інших людях, життя, обирати спосіб дій і поведінки, знайти своє місце в житті.Про важливість цього предмета говорять батьки і вчителі.Можливі відповіді на запитання: "Чому ці предмети ви вважаєте цікавими?":Цікаво дізнатися про нові факти, події.Цікаво дізнатися про життя людей, їхню діяльність.Цікаво зясувати причини подій і явищ, закони розвитку природи, суспільства, людини.Цікаво слухати пояснення вчителя, читати підручник, дивитися фільми, спостерігати досліди.Цікаво на уроках і вдома вирішувати задачі, виконувати вправи, практичні роботи, заповнювати карти, схеми, таблиці.Цікаво самому знаходити додаткові зведення, готувати повідомлення, виступати в класі з власними творчими роботами.Цікаво самому знайти пояснення явищу, вирішити проблему задачу, провести дослідження, підготувати реферат.Цікаво, тому що сам учитель любить свій предмет, захоплений ним, і це відношення передається учням.Цікаво, тому що в класі багато хто захоплений цим предметом.Цікаво, тому що цей предмет розширює мій світогляд, пов'язаний з іншими інтересами (техніка, музика, спорт тощо).Цікаво, тому що цей предмет складний, доводиться напружувати волю, увагу, зосереджено мислити, багато займатися, щоб досягти високого результату.На першому етапі обробки результатів анкети простим підрахунком предметів, названих школярами в 1-й і 1-3 графах таблиці, визначаються лідери в розрядах найнеобхідніших і найцікавіших навчальній предметів. За цими ж параметрами з'ясовується місце історії як навчального предмета. На другому етапі обробки результатів анкети досліджуються причини, з яких учні відносять історію до числа необхідних предметів. Якщо вони посилюються на відповіді 1 і 2, це означає, що вони бачать широку соціальну і пізнавальну значимість предмета; у відповідях З І 5 – особистісну і ділову; у відповіді 10 – світоглядну; у відповіді 6 – особистісну і виховну. Посилення на відповідь 9 говорить про малозначиму для учнів мотивацію вивчення історії. Тривожним буде положення, коли необхідність вивчення історії учні пояснюють зовнішніми, особисто не значущими мотивами – 1, 2, 9. За даними психологів, в історії як навчальному предметі, можна знайти всі види значущості, спірним є лише питання про те, що розуміти під її практичною, діловою спрямованістю. На третьому етапі обробки результатів анкети досліджуються причини, за яких школярі вважають історію цікавим предметом. Заздалегідь усі запропоновані відповіді згруповані відповідно до джерел пізнавального інтересу: зміст навчального предмета – відповіді 1, 2, 3,; характер пізнавальної діяльності – відповіді 4, 5, 7, 9; характер відносин між учителем і учнями в процесі навчання – відповіді 8, 9, 10. Відповіді 11 і 12 запропоновані оскільки чинниками "труднощі" і "легкості" навчання школярі нерідко відводять важливу роль у формуванні їхнього ставлення до навчальних предметів. Усередині кожного фактора інтерес учнів до предмета теж можна диференціювати. Якщо в першій групі відповідей вони вибирають відповідь 1, то їхній інтерес до історії обумовлення фактологічною стороною предмета; відповідь 2 – їх хвилює моральна проблема; 3 – теоретичний зміст. Інтерес до історії при відповіді 4 обумовлений прихильністю до способів пізнавальної діяльності на відтворюючому рівні;при відповіді 5 – на перетворюючому; при відповіді б – на творчо-пошуковому; при відповіді "– на творчо-проблемному. При відповіді 6 джерелом інтересу служить характер відносин з учителем-предметником; при відповіді 9 – відносини в середині класного колективі; при відповіді 1- поза навчальні фактори. Ідеальним варіантом анкети буде рівномірний розподіл відповідей в усіх напрямах. Про низький рівень пізнавального інтересу до історії, його ситуативний характер красномовно свідчить набір відповідей 1, 4, 11. Такий самий висновок можна зробити, якщо історія як цікавий предмет знаходиться серед перших, а як необхідний – присутня тільки в другій половині списку, до того ж школярі не виражають бажання додатково займатися нею. Анкету можна повторити наприкінці навчального року і порівняти не тільки зміни в рейтингу предмета, але і характер мотивації учнів. На початку нового навчального року відповіді школярів на запитання: "Навіщо я вивчаю історію?", "Чому саме у гуманітарному класі?", "Чому я очікую від уроків історії цього року?" і т. п. демонструють певних характер їхнього ставлення до предмета. Про це ж яскраво свідчить якість оформлення учнями своїх робочих зошитів, підбір афоризмів про історію, створення каталогу "Моя історична бібліотека", виконанні як перше домашнє завдання. Завдання на асоціації: "історія – це…", "історія – знати, розуміти і…" - показують, наскільки близьким чи далеким для школярів представляється зміст навчального предмета. Наприкінці шкільних чвертей і півріч діти можуть відповідати на запитання нової анкети, що до помає вчителю об'єктивно оцінювати ситуацію в класі, корегувати свою роботу з поглиблення пізнавального інтересу учнів до предмета:Яке місце серед предметів, що вивчаються в цьому навчальному році, у тебе посідає історія?Які уроки /теми цієї чверті/півріччя особливо запам’яталися? Чому?Які пізнавальні/домашні завдання з історії ти виконував з особливим бажанням? Чому?Які книжки (фільми, спектаклі, телепередачі) на історичну тему ти прочитав (подивився) за цей час?Що ти пропонуєш, щоб у новій чверті зробити уроки історії більш цікавими?Визначення рівня розвитку пізнавальних здібностей до вивчення історії Індивідуальні особливість пізнавальних процесів, вікові зміни і цілеспрямоване досягнення результатів навчання яскраво діагностують спеціальні історичні диктанти, які можна проводити на початку і наприкінці навчального року. Для них підбираються оригінальні тести: з історії досліджуваної країни (періоду), що відрізняються своєрідністю авторського стилю. Історична інформація повинна бути викладена цілісно, але компактно; співвідношення фактичних і теоретичних положень у змісті диктанту залежить від школярів. Обсяг тексту відповідає обсягу письмових робіт з мови в цих класних (у межах 110-150). Наприклад, учням 7 класу як діагностуючий диктант можна запропонувати текст з підручника В. Власова "Історія України". Данило Романович, яких князював у ХІІІ ст., із когорти тих славних синів України, над якими не владний час. Мудрий політик, талановитий дипломат, блискучий полководець, Данило Галицький зажив заслуженої шани… Літописець повідомляє про нього таке: "Сей же король Данило був князем добрим, хоробрим, мудрим, який спорудив городи многі, і церкви поставив, і оздобив їх різноманітними прикрасами…". З ініціативи Данила було закладено кілька нових міст, у тому числі Львів, названий так на честь Лева – старшого сипа князя, розбудована нова столиця – Холм. Данило всіляко дбав про будівництво фортець та оборонних споруд по всій території держави, закладав замки, церкви та монастирі, сприяв розвиткові культури. Літописець питається також бойовими подвигами князя, високо цінує галицький книжник полководницький хист Данила. В літописі переказані звернення князя до війська, в яких він закликав воїнів дбати про свою гідність та честь батьківщини. Данило докладав чимало зусиль, аби згуртувати руські землі для відсічі іноземним поневолювачам, демонструючи сусідам можливість успішної боротьби з монголами. Безсумнівною заслугою Данила є його невтомна діяльність, спрямована на посилення єдності Галицького-Волинської держави, піднесення її міжнародного авторитету. Історик Наталія Полонська-Василенко писала: "…Галицько-Волинська держава зайняла почесне місце серед європейських держав. Її міста викликали здивування, її армія доходила до Каліша та Оломунця, її військова тактика здобула славу. Незважаючи на тісні зв’язки з Західною Європою, культура. Закони. Релігія Галицько_Волинського князівства залишилися українськими". Спочатку учні прослухали увесь текст і поставили уточнюючи запитання 9 незнайомі слова. Цифри при цьому не записувалися). Потім учитель повторно читав розповідь по абзацах, а школярі намагалися по пам'яті відтворити її максимально близько до оригіналу. В ідеалі вони повинні були назвати: 3 власних імені (Данило Галицький, Лев, Наталія Полонська-Василенко); 7 географічних назв (Галицько-Волинська держава. Україна. Львів, Холм, Каліш. Західна Європа);1хронологічне повідомлення (XIII ст.); 2 слова – архаїзми (хоробрий, городи). 13 одиниць історичної інформації, що характеризують глибину і міцність слухової і смислової пам'яті, вербального сприйняття. Образного мислення, репродуктивної уяви, довільної уваги. Чутливе вухо вловило б у цьому тексті особливу яскравість, образність, виразність авторського оповідання, досягнуті за допомогою метафор, порівнянь, прямої мови. Дієслів недоконаного виду, підсилювальних конструкцій. Більш-менш повне відтворення цієї інформації свідчить про визначний рівень розвитку в школярів образного сприйняття й уяви, а також образної пам'яті. В канву оповідання вплетене і деякі теоретичні відомості: про значення діяльності Данила Галицького, про збереження самобутності держави, про міжнародний авторитет Галицько-Волинського князівства. Дитина здатна до логічного осмислення навчальної інформації, не пропустить цю інформацію. У цілому текст містив 23 інформаційні діагностуючі одиниці. Аналіз робіт показав індивідуальний ступінь готовності кожного учня до сприйняття й осмислення історії. В учнівських диктантах було відтворено від 8 до 21 інформаційних одиниць. Учні погано запам'ятовували однорідні відомості, викладені простим перерахуванням, спотворювали географічні назви, спрощували мову викладу, довгі складні речення розбивали на короткі частини; опускали художні прийоми оповідання. Не звертали уваги на визначення теоретичних одиниць змісту. Залежно від мети, яку ставить учитель перед учнями в ін.. може запропонувати диктант з будь-яким потенціалом для перевірки (кількістю і якістю одиниць змісту0. Діагностуючий диктант допомагає вчителю вчасно звернути увагу на труднощі в сприйнятті й осмисленні історичного матеріалу, що є в учнів даного класу 9віку0. Свідомо уникати таких моментів у своєму викладі і відборі навчальних текстів, застосовувати спеціальні завдання на розвиток пізнавальних процесів. Диференціювати навчання історії, зацікавлювати кожного учня можливістю поліпшити свої результати. Форми і методи роботи щодо посилення пізнавального інтересу учнів до історії. Якщо взяти за основу зміни особистісних особливостей учнів, то в своїй роботі, у напрямку посилення пізнавального інтересу учнів до історії, перш за все беру до уваги, що учні основної школи та старшої школи мають зовсім різну підготовки, виходячи з їх віку. Рівень розвитку особистості дитини в основній школі показує - дитина ще не має власних поглядів, але вже може відповідально відноситися до навчальної діяльності, що передбачає у сфері викладання реалізацію мети: допомогти дитині не втратити інтерес до навчання, як найбільше дати йому в плані розвитку його, як учня, надати приклади добрих вчинків, а також уявлень, які необхідно засуджувати, тобто світоглядних, людських цінностей. У старших класах новий рівень розвитку особистості, коли складаються компетентності учнів, їх більш усвідомлене відношення до навчання, намагання знайти та розвивати свої інтереси, відбувається вибір майбутньої професії. Все це вимагає створювати для учнів навчальні ситуації, вирішуючи які їм буде важливо мати свою точку зору, вибирати та вміти відстоювати її, бути толерантним до опонента, вміти цивілізовано вести себе в будь-якій ситуації. Я користуюсь різними формами організації своєї діяльності, як учитель: семінари, диспути, рольові ігри. Форми і методи роботи з учнями не можуть бути однаковими. Якщо ми хочемо зберегти пізнавальний інтерес. В своїй діяльності я виділяю наступні напрями: 1. Використання проблемно-змістовних задач. а) Наприклад: історія України, 7 клас. Тема: "Початок правління князя Володимира. Затвердження християнства як державної релігії". "За легендою князь Володимир, обираючи державну релігію для Русі з-поміж різних релігій, обрав саме православ’я. Назвіть причини саме цього вибору князя. Розташуйте їх за ступенем значущості:. б) "988р. князь Володимир разом з дружиною у Київі прийняв християнство. Чи пошириться це явище на інші території держави? Чому? Як швидко мав відбутися цей процес і чому? Що заважите а що сприятиме поширенню християнства? Які соціальні верстви населення Київської Русі були зацікавлені в поширенні нової релігії (Християнства)? в) Тема: "Суспільний устрій Київської Русі у ІХ-Хст". Намалюйте схему управління державою Київська Русь. Заповніть таблицю "Основні верстви населення Київської Русі". 2. Робота з підручником (від читання для пошуків відповідей на прості пізнавальні питання до самостійного вивчення більшої частини параграфу) 3. Ведення робочих зошитів (від домашньої роботи з ними при обов’язковій перевірці учителем до їх самостійного ведення). 4. Робота з джерелами (від аналізу історичних джерел під керівництвом учителя самостійного виконання творчих та продуктивних завдань). 5. Форми організації учнів (від завдань учителя до завдань, які вибирають та пропонують самі учні, від рішення проблемних завдань під керівництвом учителя до самостійної роботи над проблемою). 6. Виведення прийомів роботи на новий проблемно-пошуковий рівень при великому об’ємі навчального матеріалу. 7. Образного, емоційного викладання історії, що сприяє підтриманню інтересу до науки. Використовувати додаткову літературу, щоб зацікавити учнів більше читати. 8. Теоретичний матеріал в старших класах доцільно вивчати не стільки на відтворюючому. Скільки на проблемному, творчо-пошуковому рівнях. Так, вивчаючи в 10 класі (історія України) тему "Події Російської революції 1905-1907рр на українських землях", на початку ставлю перед учнями проблемне завдання. В кінці уроку дати відповідь на запитання: "Які результати мала революція 1905-1907р. р. в Україні? Чи можна вважати революцію демократичною?" 9. Формування узагальнюючих характеристик. Виконуючи цю роботу учні просовуються індуктивним шляхом від вивчення факті в до осмислення їхньої сутності і в подальшому до перерахування найбільш важливих, істотних ознак в узагальнюючій характеристиці. Наприклад, 6 клас. Історія України. Всесвітня історія. Тема: "Життя людей за первісних часів." Учні аналізують факт: "У гроті Київ – Коба поблизу Сімферополя в 1924р археологи знайшли рештки вугілля, кремені, розколоті кістки вовка, оленів, антилоп, коней, зайців. Крем’яні знарядження дуже грубі й примітивні камені, трохи відбиті з боків, і невеликі відщепи. Тут таки у видовбаних у ґрунті ямах було виявлено останки дорослої людини й п’ятимісячної дитини. На основі цих даних зробіть узагальнюючу характеристику про рівень розвитку знарядь праці. Про основні заняття людей, про тип господарства та рівень духовного життя". 10. Використання історичних ігр "Впізнай героя" 3 2002 року, коли я побувала на авторських курсах Соловйова Ю. І. тодішнього директору ліцею при Донецькому університеті, дуже часто для формування та підтримки пізнавального інтересу до історії використовую історичні ігри "Впізнай героя". Приклади Княгиня Ольга.Почитала Ісуса Христа, не зустрічаючи розуміння в колі родини /5/За трагічних обставинах залишилася молодою вдовою з малолітнім сином на руках /4/Була дуже мстивою, відрізнялася при цьому великою винахідливістю /3/Взимала побори дикими птахами /2/В історію ввійшла із трьома прізвиськами: "Мудра", "Хитра", "Свята" /1/Юрасик ХмельницькийЗ першої спроби прийти до влади йому не вдалося /5/Помер насильницькою смертю /4/Своїми вчинками знеславив знатних і авторитетних предків /3/За своє коротке життя встигнув побувати й у полоні, і при владі, і у в'язниці, і в монастирі /2/Сучасники рідко називали його на прізвище, воліючи зменшувально-зневажливе ім'я-прізвисько. /1/Петро Конашевич СагайдачнийБув активним прихильником і популяризатором православ'я /5/Успішно воював проти турків /4/Не менш успішно воював і проти Московії /3/У зрілі роки разом із групою товаришів записався в школу /2/Помер від ран, отриманих на Хотинській війні /1/Віщий ОлегЗа кордоном залишив частину свого бойового спорядження /5/Родом був звідкись зі Швейцарії /4/Був дуже марновірний і вірив усяким гороскопам і пророкуванням /3/Дуже любив свого коняПомер від укусу змії /1/Володимир МономахБув правителем величезної держави /5/Щиросердно зізнався, що кривдив багатьох звірів і навіть знищив рідку червонокнижну тварину /4/Набридав дітям своїми повчаннями /3/Намагався примирити своїх родичів, що полаялися /2/Якщо вірити Пушкіну, його головний убір важив надзвичайно багато /1/СвятославБув шляхетного походження, але відрізнявся простою вдачею /5/Не засиджувався довго в ріднім місті, постійно відправляючись у тривалі закордонні турне /4/Наганяв жах на сусідів,. завжди заздалегідь попереджаючи про свій візит /2/Збирався перенести столицю далеко від могил предків /2/Дозволив використовувати свій череп не за призначенням /1/Висновки Роль пізнавальних умінь у сучасному процесі навчання багатогранна: По-перше, їх формування є одним із важливих завдань шкільної історичної освіти, оскільки на цій основі відбувається розвиток і удосконалення пізнавальних можливостей учнів, їх компетентності, розкривається їхня індивідуальність.По-друге, пізнавальні вміння – органічна частина змісту історичної освіти, які опановують учні для самостійного і критичного сприйняття історичного матеріалу.По-третє. Пізнавальні вміння - це засіб формування історичних знань, особистісних суджень і мотивованого відношення до минулого.По-четверте, вони є прогнозованим результатом цілеспрямованого навчання історії.По-п'яте, пізнавальні вміння можуть виступати і як вагомий критерій успішності навчання і викладання. Уміння. Використання учнем для організації своєї відповіді, можуть і повинні виступати як показник. Вимірювач результатів навчання.Розмаїття інтересів, нахилів, темпераментів, видів і рівнів пізнавальних процесів. Інших можливостей учнів у навчанні і діяльності дає підставу перефразувати А. Екзюпері, стверджувати: "Я не знаю, що таке учні, я знаю багато різних учнів". У шкільному житті учнівське різноманіття насамперед визначається предметно – пізнавальними здібностями.

category: Методика та технологія