title: Розвиток творчого мислення студентів на заняттях англійської мови

description:
Система вищої освіти сьогодні розглядається як важливий інститут соціалізації особистості, де навчання та виховання представляють собою єдиний процес, спрямований на підготовку високоосвічених, ерудованих, культурних, творчо мислячих спеціалістів. Перед навчальними закладами стоять принципово нов

                  і задачі, спрямовані на розвиток у студентів творчого мислення, творчої активності та самостійності. У закладах вищої професійної освіти у підготовці спеціаліста головним є не засвоєння готових знань, а розвиток здібностей до оволодіння методами пізнання, які дають можливість самостійно здобувати знання, творчо їх використовувати на основі відомих чи створених засобів діяльності. Навчальний предмет "Іноземна мова" є обов’язковим для вивчення у будь-якому вищому навчальному закладі. Вивчення іноземної мови у технікумі сприяє не тільки підвищенню гуманітарного рівня підготовки майбутніх спеціалістів, але також розвиває у студентів творче мислення. У своїй майбутній професійній діяльності студенти зіткнуться з необхідністю вирішувати проблемні ситуації, які потребують нестандартного підходу. Ефективність вирішення таких проблем буде неможливим без певного досвіду творчої діяльності. Вміння творчо мислити необхідно для успіху у навчанні та успіху у житті. Творче мислення включає ряд навичок, які можуть бути використані на занятті. Є потенціал для творчого мислення в усіх галузях людської діяльності і на будь-якому занятті. Ця стаття пропонує стратегії та вправи, які можуть бути використані, щоб збагатити навчальний процес. Вона націлена на те, щоб показати засоби, як розвивати можливість студентів до оригінального мислення та творчого розвитку. Творче мислення – це потужний засіб, який залучає підлітків до навчання. Студенти, які творчо мислять, показують високий рівень мотивації та саморозвитку. Вони отримують навички, які безпосередньо знадобляться їм у майбутньому. Працедавці бажають отримати фахівців, які пристосовані до сучасного життя, мають інноваційні рішення вирішення будь-яких проблем і є цікавими співрозмовниками. Розвиваючи в собі цю можливість, людина збагачує своє життя і допомагає змінити суспільство на краще. Що таке творчий потенціал? Термін "Творчий потенціал" не лише пов'язаний з мистецтвом. Ми усі маємо здатність до творчого роздуму - створюємо ідеї, пропонуємо гіпотези, застосовуючи уяву і шукаючи альтернативні інноваційні результати у будь-якій діяльності. Творчим студентам потрібні творчі викладачі. Невелика можливість для творчого потенціалу тоді, коли на заняттях низький рівень вимог довгий період часу, низька активність студентів, або складні теми викладалися поверхово. Творчий потенціал процвітає тоді, коли є час для дослідження, експериментів та гри з ідеями. Студентам потрібні правильні умови, щоб розвивати творчий потенціал. Чому важливо розвивати творчий потенціал на заняття іноземної мови? Використання мови – це творчий процес. Ми перетворюємо думки на мову, передаємо те, що ми бачимо та чуємо. Надаючи творчі вправи студентам, ми примушуємо їх творчо мислити. Стратегії компенсації (наприклад, міміка, жести, малювання, перефразовування). Студентам вони знадобляться поки вони не засвоять певний матеріал на достатньому рівні. Більшість студентів надихає та мотивує те, що вони можуть зробити щось цінне, вони відчувають, що деяким чином те, що вони роблять і як вони роблять відбивається на тому, хто вони є. Творчий потенціал покращує почуття власної гідності, оскільки студенти можуть подивитися на їх власні рішення до проблем і побачити те, чого вони можуть досягти. Творча робота на занятті призводить до справжньої комунікації і співпраці. Студенти користуються мовою, щоб виконати творче завдання, таким чином вони використовують її як інструмент в її оригінальній функції. Це готує підлітків до користування мовою поза межами аудиторії. Творчі завдання збагачують роботу на занятті, вони роблять її більш різноманітною та цікавою і допомагають розвивати таланти, думки та ідеї. Творче мислення – важлива навичка в реальному житті. Це сила, яка допомагає людині зростати та розвиватися. Цікавою та корисною у розвитку творчого мислення на заняттях іноземної мови є так звана "Інкубаційна модель". Це своєрідна стратегія, розроблена Торренсом та Сейфтером (1990, 1999), де основна мета розвитку творчого мислення – це когнітивний (пізнавальний) процес, який посилює творче мислення та "наднаціональний" процес, в основі якого лежать "розуміння, інтуїція, відкриття". Студенти в основному використовують інформацію і навички творчого мислення, щоб робити висновки, вирішувати проблеми або розглядати альтернативи. Торренс та Сейфтер (1990) показали творчий процес як метод дослідження пошуку інформації та вирішення проблем. Людина в першу чергу повинна усвідомити прогалини в своїх знаннях, або проблеми, які потребують нових рішень. Наприклад, на занятті ви працюєте над новим текстом. В цьому тексті є початок, середина, але немає кінцівки. Завдання – здогадатися, яким буде фінал. По-перше, студенти повинні знайти переклад незнайомих слів в тексті, інформацію щодо значення певних словосполучень, щоб ліквідувати пробіл у знаннях. Далі вони повинні шукати рішення, створювати здогадки, формулювати гіпотези, прогнозувати. Потім іде тестування, модифікація, вдосконалення гіпотез та пошук кращого рішення. Далі настає важливий процес ускладнення, розмірковування, обговорення. Нарешті, є результат. Мета даної моделі – надати студентам досвіду, що додасть їм впевненості у вирішенні проблем, подолати прогалини у знаннях, думати творчо, по-новому. Інкубаційна модель навчання вважається видом діяльності, яка посилює творче мислення людини до, під час та після заняття. Перший етап цієї моделі – очікування. Цей етап можна провести на початку заняття, спонукаючи увагу студентів та спираючись на їх знання. Він може включати види діяльності, які пропонують студентам подивитися на ту ж саму інформацію з різних точок зору, відповідати на провокаційні запитання, робити прогнози. У кожному разі метою даної діяльності є зацікавити студентів, зосередити їхню увагу та забезпечити мету та мотивацію для подальших дій. Наступний етап в цій моделі називається поглиблення очікування. Цей етап, який можна вважати основною частиною заняття, потребує від студентів обробити нову інформацію та звернутися до питань, які обговорювалися на першому етапі. Студентів можна попросити зібрати інформацію, переоцінити результати, опрацювати відому інформацію по-новому, визначити важливі дані. Студенти читають текст, вивчають певну інформацію. Після читання вони можуть розіграти певні ситуації, драматизувати або скласти список запитань, на які вони б хотіли отримати відповіді протягом заняття. Нарешті, третій етап. На цьому етапі студентам пропонується використати вже відому їм інформацію та власні навички. Вони відповідають на запитання, на які бажали отримати відповідь, коментують, обговорюють, надають власне значення ситуації, прогнозують її на майбутнє, фантазують. Творче мислення проявляється тоді, коли підлітки висувають ідеї, проявляють уяву та оригінальність і можуть оцінити значення того, що вони зробили. Забезпечує творчий потенціал так звана "кімната запитань", де викладачі та студенти цінують несхожість, різноманітність, задають незвичайні, цікаві, але складні запитання, представляють ідеї по-різному - візуально, фізично відтворюючи чи вербально; використовують свіжі підходи і рішення до проблем; критично оцінюють нові ідеї і дії. Використання реалій добре відоме викладачам. Думаючи творчо, ми можемо знайти нові підходи у навчанні, використовуючи повсякденні речі, які нас оточують, пов'язуючи їх з мовою і переглядаючи їх по-новому. Нам подобається використовувати реальні предмети, тобто предмети, які знаходяться в аудиторії, тому що це додає інтерес і пов'язує мову з реальним світом. Використання реалій можна поділити на три основні типи: перший - це опис, другий – рольові ігри або драматизація, третій тип – це вправа на творче мислення, коли треба знайти різні способи використання певного об’єкту (наприклад, "лінійка". Лінійка може бути не тільки математичним приладдям, але й зброєю, музичним інструментом і т. д.). Якщо ми просимо своїх студентів знайти інше використання повсякденним об’єктам, чому ж тоді викладачам не знайти використання даної методики у навчанні. Це має на увазі створення зв’язку між об’єктами та мовою. Далі будуть представлені деякі ідеї, які можна використати при вивченні граматики та розвитку усного мовлення на заняттях з англійської мови. 1. При вивченні теперішнього доконаного часу можна використати вправу "Ножиці". Напишіть на дошці три речення, які представляють різне використання теперішнього доконаного часу. Тримайте ножиці так, щоб студенти могли їх бачити. Права рука повинна бути на правій ручці ножиць, а ліва на лівій. Відкрийте леза, переміщаючи ліву сторону. Права рука повинна бути статична. Зараз скажіть перше речення "I have lived in London all my life", повільно закриваючи леза правою рукою. Відкрийте ножиці як і раніше, прочитайте наступне речення "I have seen that film three times", але в цей раз, коли ви рухаєте рукою, зупиніть лезо тричі, що означає три рази. На останньому реченні "I have just had lunch", відкрийте ножиці повільно, а потім клацніть ними. (Помітка: праве лезо представляє теперішній час, а лезо, що рухається, представляє час між минулим і теперішнім. Переміщаючи леза, ви можете показати, що всі три речення мають зв'язок між минулим і теперішнім часом). 2. Вправа на розвиток творчого мислення та непідготовленого усного мовлення "Загадкові об’єкти" Творчий потенціал включає розвиток ідей через надання гіпотез ("А що, коли.?") та уяви. Ця діяльність заохочує студентів до того, щоб вони розвивали ідеї, які є оригінальними і мають за мету вдосконалити або надати цінності чому-небудь. Це заохочує їх поставили собі творче питання: "Як можна це вдосконалити?" Покажіть коробку, яка містить незнайомий або цікавий "загадковий предмет" (або малюнок цього предмету). Не показуючи та не називаючи що це, опишіть предмет. Попросіть студентів спробувати візуалізувати описане та спробувати ідентифікувати предмет. Студент, який ідентифікує, повинен описати його. Описати із чого цей предмет зроблений і можливості його використання. Надати пропозиції, як можна вдосконалити цей предмет. Ось декілька запитань, які можуть підштовхнути студентів до творчих ідей на будь-яку тему: C ombine: Can you add something else to it? Can you combine purposes, ideas? R earrange: Can parts of it be moved or changed? E liminate: What could you remove or replace – in part or whole? Can it be simplified? A dapt: Can it be adapted? What else is this like? What ideas does it suggest? T ry another use: Can it be put to other uses – or given a new use if you changed one part? E xtend: What could be added - words, pictures, symbols, functions, decoration, logos? 3. Вправа "Степлер" Напишіть два речення на дошці: "The man that I saw was crying. ' 'The man that cried was taken to the police station". Поясніть, що перше речення має два займенники (особистий та відносний) "I" та "that", а друге речення лише один "that". Тепер візьміть два аркуші паперу і за допомогою степлера з’єднайте їх двічі. Ці аркушу будуть представляти перше речення. Наступні два аркуші паперу поєднайте степлером лише один раз. Ці аркуші представляє друге речення. Видаліть одну скріпку з перших двох аркушів паперу і вони будуть як і раніше з'єднані разом. Проте, якщо ви видалите скріпку з другої пари аркушів паперу, вони розпадуться. Висновок? Відносний займенник не є необхідним в першому реченні. Розвиток творчого мислення людини здійснюється в процесі його цілеспрямованої діяльності. Без цього неможливе ні глибоке засвоєння наукових знань, ні вироблення вміння самостійно використовувати їх на практиці. Самі по собі знання не служать достатньою підставою для включення молодої людини в самостійне життя. Знання повинне бути підкріплено здатністю до свідомої соціальної творчості. Література Боно Э. Развитие мышления / Э. Боно. Минск: Попурри, 1997. -125 с.Иванова, И. П. Развитие творческого мышления студентов в условиях проблемно-деятельностного обучения / И. П. Иванова. – Ставрополь, 2002Fisher R. (2001) Values for Thinking, Oxford: Nash PollockTorrance, E. R, & Safter, H. T. (1990). The incubation model of teaching: Getting beyond the aha! Buffalo, NY Bearly. P. 7, 13, 59


title: Інтерактивні технології як засіб розвитку самостійності та творчого мислення студентів при проведенні занять з дитячої літератури

description:
"Повноцінними є тільки ті знання, якідитина здобула власною активністю"(Йоганн Песталоцці) Докорінні зміни, що відбуваються в суспільстві, а разом з тим і в системі освіти, потребують глибокої перебудови педагогічної та психологічної науки, всієї вищої школи відпо

                  відно до нових умов життя, перспектив соціально-економічного розвитку України. У Державній національній програмі "Освіта" гостро поставлено питання про розвиток ініціативи працівників освіти, пошуки нових форм викладання, що, в свою чергу, потребує піднесення науково-педагогічної майстерності, методичної компетентності викладачів, поліпшення методично-організаційного забезпечення рівня викладання, поширення інформаційних систем. Формування педагога нового типу, думаючого, ініціативного, творчого, самокритичного може бути успішним, якщо майбутній вчитель вже в роки навчання в педагогічному училищі буде поставлений в умови, наближені до майбутньої професійної діяльності. Акцент повинен зміщуватися від простого засвоєння майбутніми педагогами професійно необхідною сумою знань до практичних умінь та навичок, забезпечення особистісного розвитку, формування у нього власної педагогічної позиції. Щоб мати можливість знайти своє місце в житті сучасної школи, студенти повинні володіти певними якостями: творчо і практично мислити; усвідомлювати де і яким чином здобуті знання можуть бути використані; грамотно працювати з інформацією, вміти збирати потрібні факти, аналізувати їх, робити потрібні узагальнення, аргументувати висновки тощо; уміти знаходити шляхи вирішення проблем особистого та професійного плану. Це вимагає критичного переосмислення традиційних організаційних форм і методів навчання в педагогічному навчальному закладі, творчо застосовуючи перевірене тривалим досвідом – шукати нові, більш ефективні шляхи організації навчально-виховного процесу. Таким чином, головний напрям розвитку освіти – це вирішення проблем розвитку особистості, що ініціювало появу в системі освіти інноваційних процесів (педагогічних інновацій). Інтерактивні технології навчання, на мою думку, полягають у формуванні у студентів здатності творчо мислити, уміння зіставляти та аналізувати факти, аргументувати та захищати власну точку зору, критично ставитися до джерел інформації, розуміти інших людей і співпрацювати з ними. Допомагають досягти цих вимог інноваційні методи навчання, які активізують пізнавальну діяльність і вирішують комплекс проблем, що постають перед викладачем: усі студенти включаються в роботу; під час заняття з'являється можливість опрацювати значну кількість навчального матеріалу; студенти навчаються грамотно аргументувати свою точку зору і знаходити альтернативні рішення; кожен має можливість висловити власну думку; формуються доброзичливі (толерантні) стосунки в студентському колективі. Під час проведення занять з дитячої літератури у ВНКЗ "Білгород-Дністровське педагогічне училище" Одеської області використовую різноманітні форми і методи проведення інтерактивного заняття. Незакінчені речення. Метод "Незакінчені речення" дає змогу вільніше висловлюватися щодо запропонованих тем, відпрацьовувати вміння говорити стисло, але по суті й переконливо. Студенти працюють з відкритими реченнями, наприклад: "На сьогоднішньому занятті для мене найважливішим відкриттям було...". Доповніть речення, обравши з поданих відповідну пару слів. (На інтерактивній дошці) ... Іван Франко, Михайло Грушевський, Володимир Гнатюк, вітаючи Олену Пчілку з 25-річчям літературної діяльності, писали: "Ви дали Україні перший... освіченої сім'ї, в якій... рідна українська мова і українська літературна традиція". а) зразок... виділяється; б) момент... робиться; в) приклад... плекається; г) стрибок... відзначається. Незакінчені речення: Мені здається, що творчість Ю. О. Збанацького… У своїх творах Ю. О. Збанацький… Найбільше мене захопила казка Н. Л. Забіли… Знайомство з творчістю Н. Л. Забіли наштовхнуло мене… Робота в парах. Ця технологія особливо ефективна на початкових етапах навчання роботи в малих групах, її можна використовувати для досягнення будь-якої дидактичної мети: засвоєння, закріплення, перевірки знань тощо. Робота в парах дає студентам час подумати, обмінятись ідеями з партнером і лише потім озвучувати свої думки перед аудиторією. Вона сприяє розвитку навичок спілкування, уміння висловлюватися, критично мислити, переконувати й вести дискусію. [10, с. 5] В парах ми опрацьовуємо документи, обговорюємо ситуації тощо. Так, при вивчені теми: "Леся Українка. Поезії.", працюючи з документами на цьому занятті, використовую інтерактивну вправу "Інтерв’ю у напарника" та "Коло ідей". В роботі над фрагментом відеофільму використовую метод "Удвох разом". Студенти спільно вирішують проблему: - Чи Леся Українка зробила сміливий громадянський вчинок, виступивши зі своїми творами? Пари висловлюють свої думки. Метод "ПРЕС". Цей метод навчає студентів висловлювати власну думку, захищати її. Спочатку студентам пояснюється механізм етапів методу і наводяться приклади його застосування. Коли алгоритм зрозуміють усі, цей метод можна використовувати на кожному занятті. Обов'язкові правила: Позиція - висловіть свою точку зору, починаючи так: "Я вважаю, що..." Обґрунтування - обґрунтуйте причину виникнення думки, починаючи так: "Тому що..." Приклад - наведіть факти, приклади, зробіть висновки, починаючи так: "Наприклад..." Висновок - узагальніть свою думку, зробіть висновки, починаючи так: "Отже, я вважаю..." Робота в групах - це форма організації навчання, що допомагає забезпечити позитивний результат у групі з великою кількістю студентів. Кожен студент усвідомлює: від його зусиль залежить результат праці всієї групи. [16, с. 5] Цей метод навчає їх виділяти основні елементи матеріалу, розвиває вміння робити висновки, висловлювати власну думку, цінувати час. Так, при вивченні казки "Гидке каченя" пропоную студентам завдання: Завдання І групі. Епізод казки "Велике болото, де жили дикі качки". 1. Прослідкувати стан каченяти. 2. Відношення диких качок і зухвалих гусачків до каченяти. 3. Страшне полювання. Чому? (Бо пролилась кров). 4. Великий страшний пес. Він налякав, але не з'їв. Чому? (О, яке щастя! Я таке гидке, що навіть собака мене не схотів вкусити. Самооцінка). 5. Чи хотілося каченяті жити? Що воно робило? Прослідкуйте за текстом. (Причаїлося в очереті. Лежало нерухомо. Озирнулося і дременуло. Бігло через поля і луки. Дісталося до маленької вбогої хатинки). Завдання II групі. Епізод казки "Маленька хатинка". 1. Там жили? 2. Що вмів робити кіт? 3. Що вміла робити курочка - куцоніжка? 4. Як баба їх називала? 5. Як віднеслися вони вранці до каченяти? 6. Вони в хатинці були хазяями і говорили: "Ми є світ", бо вважали себе половиною світу і до того ж кращою. Як ви це поясните? 7. Кіт говорив, що каченя не вміє вигинати спину, воркотіти та пускати іскри, то не може мати своєї думки, коли говорять розумні люди. Чи справді вони такими були? 8. Прослідкувати як поводило себе каченя. (Ховалося в куток. Згадувало свіже повітря і сонячне проміння. Захотілося поплавати). Завдання III групі. "Поради курки". 1. Які поради дає курка каченяті? (Неси яйця або воркочи. Нічого робити, то в голову лізуть усілякі дурниці) 2. Курка говорить, що всі вони є справжніми друзями каченяті і бажають йому лише добра. Чи згодні ви з цим? 3. Яку відповідь отримала курка на свої "мудрі" поради від каченяти? (Я краще піду світ за очі). Як ви це розумієте? Використання таких прийомів дає можливість бути активними, довіряти, уважно слухати інших, намагатися зрозуміти тих, хто поряд, висловлювати власний погляд, поділяти відповідальність, підтримувати, допомагати один одному. При вивченні творчості Н. Л. Забіли пропоную студентам завдання: Завдання І групі. Порівняйте українську народну казку "Вовк та козенята" з казкою "Вовк і козлята" Н. Забіли, яка вивчається в 2 класі. Знайдіть подібне і відмінне. Завдання ІІ групі. Підготуйте вступну бесіду до науково-публіцистичної статті "Древній Київ" Н. Забіли 2 клас. Завдання ІІІ групі. Складіть партитуру до казки "Вовк і козлята" Н. Л. Забіли, 2 клас. Коло ідей. Метою технології є і вирішення гострих суперечливих питань, створення переліку ідей та залучення всіх до обговорення проблеми. Технологію застосовують, коли всі групи мають виконувати одне й те саме завдання, що складається з кількох питань, які групи представлять по черзі. Порядок проведення: викладач ставить дискусійне питання та пропонує обговорити його в малих групах; після того як вичерпався час на обговорення, кожна група представляє лише один аспект обговорюваної проблеми; групи висловлюються по черзі, поки не буде вичерпано всі відповіді; під час обговорення теми на дошці складають перелік зазначених ідей; коли всі ідеї щодо розв'язання проблеми буде висловлено, можна звернутися до розгляду проблеми в цілому і підбити підсумки роботи. Наприклад, при вивченні творчості Г. Х. Андерсена "Гидке каченя". Завдяки цьому прийому всі студенти можуть бути залучені до дискусії, висловивши хоча б одну думку. Завдання викладача - узагальнити інформацію. Запитання для дискусії: - Чому саме з літа починає свою казку Андерсен? - Пташеня було велике та гидке! Його треба виправити. Як і чому? - Скубали, клювали, штовхали, глузували, пригнічували гидке каченя на пташиному дворі. Що передають нам дані дієслова? Стало посміховищем? Треба прогнати? А куди? - Мати - качка про каченя: а) гарно гребе лапками; б) нічого нікому не зробило; в) має хорошу вдачу; г) зовнішність нічого не значить; д) воно покращає з часом; е) буде дужим і виб'ється на дорогу. І як вирок матері: "Хоч би мої очі тебе не бачили". Чому? І чи має право так говорити? Мозковий штурм. Ефективний метод колективного обговорення, пошук рішень, що спонукає учасників виявляти свою уяву і творчість шляхом вільного висловлення думок всіх учасників і допомагає знаходити кілька рішень з конкретної теми. Наприклад при вивченні теми: "Леся Українка. Поезії". Визначте основну думку вірша "Ви щасливі, пречистії зорі...". Орієнтовні відповіді. Заклик до твердості духу, виховання в собі твердості духу як конструктивного начала. Утвердження прагнення до пізнання світу, розуміння його законів. Неможливість жити й не сприймати людського болю та жалю. Захоплення красою й неосяжністю природи, вічного Космосу. При вивченні теми: "Творчість Ю. О. Збанацького". Визначте, яку проблему ставить Ю. О. Збанацький у казці "Чого сміялися рибки?". Орієнтовна відповідь. Проблема гуманного ставлення до живих істот. Доведіть, в чому полягає виховний потенціал оповідання Ю. О. Збанацького "Щедрий їжачок". Орієнтовна відповідь. Щедрим є не лише їжачок, який став таким випадково й несвідомо. Духовно багатою і щедрою є радянська людина – розвідник, що в умовах війни здатна відчувати хвилювання за якогось їжачка. Доведіть, для чого Ю. О. Збанацький використовує прийом контрасту в оповіданні "Ласунка". Орієнтовна відповідь. Автор використовує прийом контрасту для того, щоб підкреслити трагізм ситуації (навколо все квітло і співало, партизани втомлені, голодні, але з любов’ю відносяться до тварин). Аналіз ситуації. Ця технологія вчить слухачів ставити запитання, відрізняти факти від думок, виявляти важливі та другорядні обставини, аналізувати та приймати рішення. Як організувати роботу? 1. Запропонуйте слухачам прочитати підготовлену життєву або гіпотетичну суперечливу ситуацію. 2. Проаналізуйте її зі слухачами, користуючись такими запитаннями: Якими є факти: що відбулося? Де і коли? Хто учасники ситуації? Що ми про них знаємо? Які факти є важливими? Які другорядними? Що в описі є фактами, а що думками, оцінками тощо? У чому проблема ситуації? У чому полягає конфлікт? Яке питання нам треба вирішити, розв'язуючи ситуацію? У чому інтереси кожної зі сторін? Чому вони суперечливі? Якими можуть бути аргументи: які аргументи можуть бути наведені на захист позиції кожної зі сторін? На які документи, інформацію ми можемо спиратися, захищаючи ту чи іншу позицію? У чому полягає рішення: яким буде розв'язання ситуації? Чому саме таким? На що ми спираємось, обираючи таке рішення? Якими можуть бути наслідки такого рішення? Чи існують інші шляхи розв'язання? Симуляції або імітаційні ігри. Симуляції - це створені викладачем ситуації, під час яких студенти копіюють у спрощеному вигляді процедури, пов'язані з діяльністю суспільних інститутів, які існують у справжньому житті. Симуляція дає змогу глибоко вжитися в проблему, зрозуміти її з середини. Як організувати роботу? Оберіть тему для симуляції та основне питання, яке вирішуватимуть студенти. Сплануйте сценарій симуляції, обміркуйте розподіл ролей, участь у грі всієї групи так, щоб продемонструвати не акторські здібності, а вміле безособове відтворення обраного процесу. Дайте студентам достатньо інформації, чіткі інструкції, щоб вони могли переконливо виконувати свої ролі й одночасно вчитися. Перед симуляцією зробіть стислий вступ. Заздалегідь обміркуйте запитання для підбиття підсумків. Громадські слухання. Моделювання громадського слухання за допомогою імітаційної гри допомагає студентам зрозуміти мету і порядок слухань, а також: ролі й обов'язки членів державних органів, комітетів, комісій. Студенти набувають практичного досвіду у відзначенні й поясненні ідей, інтересів і цінностей, пов'язаних із предметом слухання. Дискусія в стилі телевізійного ток-шоу. Це технологія структурованої дискусії, в якій беруть участь уся група. Дає змогу контролювати перебіг дискусії, оцінювати участь кожного. Її метою є отримання студентами навичок публічного виступу та дискутування, висловлення й захисту особистої позиції, формування громадянської та особистої активності. Як організувати роботу? Підготовчий етап Повідомте попередньо тему дискусії її учасникам (бажано, у формі дискусійного питання). Запросіть чи виберіть із числа групи 2-5 експертів. Запропонуйте студентам придумати запитання до експертів та визначитись зі своєю позицією щодо поставленого запитання. Попросіть експертів підготувати додаткову довідкову інформацію з теми дискусії. Придумайте назву ток-шоу та оберіть ведучого. Організуйте аудиторію за типом студії (сідають півколом біля експертів). Перебіг дискусії. Назвіть тему й відрекомендуйте учасникам ведучого та експертів. Повідомте правила ток-шоу. Усі учасники дискусії говорять стисло і конкретно. Надавати слово для виступу може лише ведучий. Ведучий може зупинити виступаючого, який перевищив ліміт часу. Виступ експертів (по 1-2 хв. кожен). Студенти ставлять запитання експертам або роблять повідомлення (не більше хвилини). Експерти ставлять один одному запитання. Підбийте підсумки дискусії за змістом і за формою її проведення. Дебати - складний спосіб обговорення дискусійних проблем. У дебатах поділ на протилежні табори набуває найбільшої гостроти, оскільки студентам необхідно довго готуватися й публічно обґрунтовувати правильність своєї позиції. Кожна група має переконати опонентів і схилити їх до думки змінити свою позицію. Однак можна поставити й інше завдання - спільно розв'язати поставлену проблему. В такому разі студенти повинні будуть, висловивши свою позицію, уважно вислухати опонентів, щоб знайти точки дотику. Важливо, щоб учасники дебатів не переносили емоції одне на одного, а спілкувалися спокійно. Як організувати роботу? Повідомте студентам тему дебатів. Об'єднайте їх у групи. Нагадайте правила ведення дискусії. Визначте час і порядок проведення дебатів. При підготовці група повинна розподілити ролі, подумати, як краще використати відведений для виступів час, підготувати запитання для інших груп. Для оцінювання виступів учасників дебатів запросити суддів. Викладач повинен стежити за чітким дотриманням регламенту. Якщо було завдання знайти спільне рішення, то після дискусії проведіть голосування. Підбийте підсумки. Надайте слово суддям. Впевнена, що інтерактивні технології – шлях до підвищення ефективності навчально-виховного процесу, розвитку особистості студента. Важливим є те, що, застосовуючи елементи інтерактивного навчання на заняттях з дитячої літератури, я зрозуміла, що завдяки таким технологіям студенти вчаться бути демократичними, критично мислити, співпрацювати, приймати рішення, спілкуватися з іншими. Звичайно, хотілося б, щоб інтерактивні технології навчання застосовувались широким колом вчителів і на різних предметах. Але закладати основи такого навчання потрібно вже сьогодні у початкових класах, і саме тому, впровадження інтерактивних технологій навчання в навчально-виховний процес педагогічного училище є необхідним. Список використаної літератури Бабанов К. Що ж таке технологія навчання? //Шлях освіти. - 1999. - №3. - С. 24.Баханов К. Що ж таке технологія навчання? // Шлях освіти. - 1999. - № 3. - С. 24.Баханов К. О. Інноваційні системи, технології та моделі навчання в школі: Монографія. - Запоріжжя: Просвіта, 2000. - 160 с.Баханов К. А. Панорама методических идей // Народное образование. - 1990. -№6. - С. 66,67.Бархаев Б. П. Новые аргументы в педагогических технологиях // Школьные технологии. - 1997. - №4. - С. 47.Богданова І. М. Професійна підготовка майбутніх вчителів на основі застосування інноваційних технологій. Автореферат дисертації на здобуття наук, ступеня доктора пед. наук. - К., 1998. – 38 с.Воронцов В. В. Технология обучения / Под редакцией П. И. Пидкасистого. - М., 1996. - 168 с.Дичківська І. М. Інноваційні педагогічні технології. - Київ, 2004. - 351с.Иванов С. В. Типы и структура уроков в школе. - М., 1952. – 69с.Казанцев И. Н. Урок в советской школе. - М., 1956. – 30 с.Кларин М. В. Игра в учебном процессе // Сов. педагогика. - 1985. - № 6. - С. 26-33.Махмутов М. И. Современный урок. - М., 1983. – 26 с.Мельникова С. И., Яворовская Л. Н. Игровые формы учебных занятий. - X.: ХГУ, 1993. - 50 с.Онищук ВА. Урок в современной школе. - М., 1982. - 190с.Падалка О. С. та інші. Педагогічні технології. - К.: Укр. енциклопедія, 1995. - С. 129.Пометун О., Пироженко Л. Інтерактивні технології навчання: теорія, практика, досвід. - К., 2002. - 135 с.Пометун О., Пироженко Л. Сучасний урок. Інтерактивні технології навчання. - Київ, 2005. - 189 с.Савченко О. Я. Дидактика початкової школи. - К.: Абрис, 1997. -98 с.Селевко Г. К. Современные образовательные технологии. - М.: Народное образование, 1998. - 360 с.Семенов С. М. Дидактична гра як форма навчання // Радянська школа. -1989. - № 3. - С. 26-33.Стребна О. В., Сошенко А. О. Інтерактивні методи навчання в практиці роботи початкової школи. - Харків, 2005. - 173.Фрадкин Ф. А. Педагогические технологии в исторической перспективе // История педагогических технологий. -М., 1992. - С. 3-12.Хуторський А. Современная дидактика. - Санк-Петербург - Москва-Харків, 1998. – 136 с.Чередов И. М. Система форм организации обучения в советской общеобразовательной школе. - М., 1987. – 108 с.Щоголєва Л. О. Діалогове навчання. - Луцьк, 2005. – 33 с.

category: Вища освіта


title: Використання електронних засобів підтримки навчального процесу

description:
В Україні відбуваються інтеграційні процеси, ці процеси визначають відповідний розвиток системи вищої освіти. Сьогодні суспільству потрібен фахівець "нового типу", тобто соціально та професійно мобільний, який має глибокі знання зі свого фаху і володіє знаннями інших галузей, а також цей ф

                  ахівець здатний до творчості. Для вищих навчальних закладів найбільш актуальними є інтерактивні комп’ютерні технології. Інтерактивні комп’ютерні технології вимагають дотримання певних вимог, зокрема: фахова спрямованість; рівноправні стосунки між викладачем та студентами; індивідуальний підхід до навчання. Використання цих технологій у навчанні дозволяє залучити до навчання не лише свідомість студента, але і його почуття, вольові якості, тобто залучити у процес навчання "цілісну людину", що дозволяє збільшити відсоток засвоєння навчального матеріалу. Викладачі дисциплін професійної спрямованості у своїй педагогічній діяльності широко використовують комп’ютерні технології навчання, а саме: 1. Інтерактивні комп’ютерні лекції (лекції-презентації). Інтерактивна лекція передбачає активну участь студентів. Лекція складається: з плану навчального матеріалу; з візуальної актуальності теми (статистичні дані захворюваності, смертності, інвалідизації, що подані у вигляді діаграм і слайдів); з міждисциплінарної інтеграції (зв’язок з анатомією та фізіологією, сестринською справою, фармакологією, мікробіологією, гігієною); з внутрішньопредметного зв’язку (з попередніми темами курсу: суб’єктивне та об’єктивне обстеження хворого, додаткові методи обстеження та інше); з основної та додаткової літератури з теми. До матеріалу лекції-презентації викладачі додають: графіки, діаграми; ілюстрації (фотоілюстрації) проявів хвороби; слайди з ілюстрацією додаткових методів обстеження: інструментальних (КТГ та інше), лабораторних (електронна мікроскопія та інше), функціональних; рентгенограми, УЗ – сканограми, радіоізотопні сканограми; фотоендоскопії; малюнки з патогенезу, класифікації; схеми до патогенезу, діагностики, клініки, принципів лікування та профілактики; аудіозаписи (дихальні шуми при аускультації легень, аускультація серця); відеофільми (студійні, навчальні- зняті студентами), фільми з мережі Internet. Для того, щоб не відволікати студента від сприйняття інформації використовують роздатковий матеріал: тези лекцій, графологічні схеми, алгоритми невідкладної допомоги). Студент не відволікається на написання конспекту, а залучається до процесу навчання та обмірковування інформації, яка надається за допомогою вчасно поставлених викладачем питань. Інтерактивна лекція актуальна при великому обсягу інформації, дозволяє виділити головне, повідомити нові знання. 2. Електронний практикум. Електронний практикум, що використовується на практичних заняттях в кабінетах доклінічної практики, містить наступні складові: план практичного заняття; інструкції до практичного заняття (знати, вміти, практичні навички, література, теми самостійної позааудиторної роботи студентів); тести для визначення початкового рівня знань; ілюстрації по міждисциплінарній інтеграції з анатомії та фізіології; нові накази МОЗ України (протоколи лікування, класифікації, діагностичні критерії); ілюстрації до клінічної картини (за відсутністю хворого); слайди додаткових методів обстеження; аудіо та відео з даної теми (патогенез, медичні маніпуляції, додаткові методи обстеження); фотозадачі для визначення кінцевого рівня знань; алгоритми деяких практичних навичок. При підготовці до практичного заняття студент використовує електронний практикум. Цей посібник сприяє кращому сприйняттю більшої кількості інформації та поглибленню знань користувача. 3. Електронний додаток до самостійної позааудиторної роботи студентів включає: методичну розробку, тести та задачі до теми, питання для самоконтролю; ілюстровані практичні навички до теми; електронну лекцію-презентацію до теми; аудіо та відео матеріали по темі. Посібник надає необхідну стислу інформацію, яка викладена різними методами, що сприяє кращому засвоєнню отриманих знань та вмінь. 4. Електронний підручник має такі основні складові: перелік тем лекцій, практичних занять, самостійної позааудиторної роботи студентів; лекції (методична розробка, тези лекцій, лекції - презентації), практичні заняття (методична розробка, тези лекції з теми, практичні навички, задачі та тести для самоконтролю, алгоритми невідкладної допомоги, відео та аудіо матеріали з теми); самостійна позааудиторна робота (методична розробка, тези з теми, практичні навички, задачі та тести для самоконтролю, алгоритми невідкладної допомоги, відео та аудіо матеріали з теми). 5. Програми комп’ютерного тестування. Програми комп’ютерного тестування розроблено для першої (теоретичної) частини перевідного та державного іспитів. Тестування дає змогу провести об’єктивний контроль кінцевого рівня знань студентів з дисципліни. 6. Комп’ютерні версії збірок. Комп’ютерні версії збірок, які підготували викладачі: Збірка ілюстрованих алгоритмів практичних навичок. Збірка фотозадач. Тези лекцій. Ілюстрована схема обстеження пацієнта. Ілюстровані алгоритми надання невідкладної допомоги. Електронні засоби навчального процесу широко використовуються під час проведення лекцій, практичних занять та організації самостійної роботи студентів, як аудиторної, так і позааудиторної. Впровадження інформаційних технологій знаходить переважно позитивний відгук тих, хто наполегливо опановує фахові дисципліни. З усього вище сказаного можна зробити такі позитивні висновки з приводу доцільності використання електронних засобів підтримки навчального процесу при вивченні дисциплін професійної спрямованості: використання великої кількості джерел інформації; можливість надати великий обсяг інформації у стислому, структурованому виді; сприяння кращому та більш глибокому засвоєнню матеріалу та отримання стійких знань, вмінь і навичок; сприяння розвитку навичок користування студентами електронними джерелами інформації; забезпечення індивідуального підходу у навчанні кожного студента; максимальна об’єктивність в оцінюванні знань, вмінь, навичок студента; активізує самостійну роботу студента; сприяє вихованню особистості фахівця. На мій погляд, за інформаційними та інтерактивними методами навчання майбутнє вищої освіти.


title: Баскетбол. Основні елементи техніки гри в нападі

description: Викладено основні методи та принципи проведення заняття на заявлену тему та використання їх у процесі викладання фізичного виховання в технікумах


title: Основи трудового права України. Інститут працевлаштування

description: Розробка комбінованого уроку з правознавства на заявлену тему, мета якого - ознайомити учнів з основами трудового права України, із сутністю самостійної галузі права - трудове право; нормативно-правовими актами, що регулюють відносини найманої праці


title: Організація самостійної роботи в умовах кредитно-модульно-рейтингової системи навчання

description:
Програми багатьох навчальних дисциплін містять години відведені на самостійну роботу студентів (учнів). Плануючи самостійну роботу студентів (учнів), викладач зобов'язаний створити відповідні умови для її виконання. Для цього потрібен підвищений рівень мотивації виконання тієї чи іншої роботи, чі

                  тке визначення зв'язку цих робіт із майбутньою практичною діяльністю, тому що студенти (учні) засвоюють лише те, чому бажають навчитися. Особливості самостійної роботи студентів (учнів): свідомість і готовність студентів до самостійної пізнавальної діяльності (залежить від вікових характеристик); розширення цілей самостійної діяльності (оволодіння процесом формування наукових знань, професійними знаннями); уміння аналізувати. Якщо раніше самостійна робота розглядалась як важлива складова навчального процесу, яка все ж таки поступалась за вагомістю аудиторним заняттям, то, за новою парадигмою освіти, самостійна робота студентів визначається головною складовою вищої освіти. Звідси виникає необхідність створення умов для формування умінь і навичок самостійної роботи, необхідних для безперервної освіти і самоосвіти. Нам потрібно переорієнтувати навчальний процес на формування у студентів (учнів) бажання і вміння самостійно оволодівати знаннями з різних джерел інформації. Завдання позааудиторної роботи - закріплення, збагачення та поглиблення знань, набутих в процесі навчання, застосування їх на практиці; розширення загальноосвітнього світогляду студентів (учнів). Формування в них знання, вироблення вмінь і навичок самоосвіти; формування інтересів до різних галузей науки; виявлення і розвиток індивідуальних творчих здібностей; організація дозвілля студентів (учнів), культурного відпочинку. Позааудиторна робота має свої специфічні принципи: добровільний характер участі в ній - сприяє тому, що студенти (учні) можуть обирати профіль занять за інтересами; розвиток ініціативи і самодіяльності студентів (учнів) (слід враховувати бажання студентів (учнів), їх пропозиції); розвиток винахідливості, творчості (слід ставити студентам (учням) завдання пошукового характеру, приділяти увагу творчому підходу до справи); зв'язок з навчальною роботою (позааудиторна робота повинна бути логічним продовженням навчально-виховної роботи, яка здійснюється на заняттях); використання ігрових форм, цікавість, емоційність (широке використання пізнавальних ігор, занять з комп'ютерами, демонстрування цікавих дослідів тощо). Планування позааудиторних заходів - це власна творчість педагогічного та студентського (учнівського) колективу навчального закладу. Під час розробки плану враховується: специфіка та традиції навчального закладу; контингент студентів (учнів); матеріальна база; можливості педагогічного колективу. До позааудиторних заходів з навчальної дисципліни належать: гурткова робота; науково-дослідна та пошукова робота; науково-практичні та студентські (учнівські) наукові конференції; олімпіади; конкурси на краще знання навчальної дисципліни, кращий за фахом; КВК із спеціальних дисциплін; самостійна робота студентів (учнів). Об'єктивні реалії розвитку нашого суспільства вимагають підготовки фахівців з новим типом мислення, сучасними уявленнями про ділові стосунки, вміння проявити психологічну стійкість в умовах жорсткої конкуренції. Для розвитку творчих рис студентської (учнівської) молоді їх залучають до предметних гуртків, спортивної, художньої творчості. Організовуючи роботу гуртків, викладач повинен дбати про високу організованість і дисципліну, забезпечувати творчу активність та самостійність, надавати можливість для розвитку їх здібностей. 1. Гуртки є позааудиторною організаційною формою навчання. Їх завдання - поглиблення набутих на заняттях знань, розвиток інтересів і творчих здібностей студентів (учнів), набуття професійних знань та навичок, а також направлення їх умінь, енергії в потрібне виховне русло. Методична комісія терапевтичних дисциплін та основ сестринської справи організувала предметні гуртки з терапії, сестринської справи, які працюють вже не один рік. 2. Олімпіада - це серйозні змагання в знаннях, уміннях і навичках. Основні завдання проведення олімпіад: стимулювання творчого самовдосконалення студентської (учнівської) молоді; виявлення та розвиток обдарованих студентів (учнів); пропаганда досягнень науки і техніки; формування творчого покоління молодих науковців та практиків; підвищення інтересу до поглибленого вивчення навчальних дисциплін природничо-наукового і професійно-практичного циклу; підведення підсумків роботи факультативів, гуртків, секцій; підвищення рівня спеціальних фахових дисциплін. Олімпіади проводять у кінці семестру по закінченню вивчення навчальної дисципліни. Викладачі предметної комісії розробили комплексні завдання (теоретичні, практичні, з вирішенням проблемних ситуацій, творчі). Перед проведенням олімпіади проводиться роз'яснювальна робота. Іноді знань, набутих у межах навчальної програми, недостатньо для успішного виконання завдань олімпіади. Через це студенти (учні) самостійно займаються пошуковою діяльністю, використовуючи різні джерела інформації. Олімпіада також сприяє вирішенню фахових завдань. 3. Конкурси. Підготовка до проведення таких заходів здійснює морально-естетичний вплив на тих студентів (учнів), які беруть участь у постановці та написанні сценаріїв. Студенти (учні) наділені безмежною фантазією, вони можуть самостійно змоделювати будь-який образ. Вимоги до проведення конкурсів: конкурси з навчальної дисципліни за змістом, формою не повинні повторювати заняття або нагадувати екзамен; до конкурсів необхідно готувати студентів (учнів) раніше: ознайомити з умовами проведення, критерієм оцінок, зазначити матеріал, який вони повинні самостійно повторити; планування і проведення, направлені на розвиток пізнавальної діяльності. Конкурси на краще знання навчальної дисципліни (мікробіології, фармакології, терапії) проводять для здобуття знань, умінь і навичок, глибшого усвідомлення важливості знань зі спеціальних дисциплін, спонукання до активної роботи, мислення. Беручи участь у цих конкурсах, студенти (учні) мають можливість випробувати свої сили і здібності у боротьбі з гідним суперником. Організація конкурсів сприяє підтриманню інтересу студентів (учнів) до навчання, стимулює їх працездатність. Наша предметна комісія проводить підготовку студентів до обласного конкурсу: "Кращий за фахом", готується до проведення підсумкового уроку-конкурсу з предмету "Дерматовенерологія". 4. Науково-дослідна робота. Вся система науково-дослідної роботи в навчальних закладах спрямована на розвиток наукового мислення, професійної майстерності студентів (учнів), виховання національної свідомості, взаємоповаги, естетичного. Наукова діяльність проходить в різних напрямках: фундаментальні дослідження - теоретичні або експериментальні дослідження; прикладні дослідження, спрямовані на одержання нових знань з метою практичного їх використання; розробка, створення нових видів матеріалів, продуктів, нових методик, технологій. Наша предметна комісія проводить науково-дослідну роботу на теми: Ішемічна хвороба серця – актуальна проблема сучасності. Ожиріння – проблема ХХІ століття. Донорство крові: проблеми, перспективи. Медична допомога очами пацієнта. 5. Конференція - це навчально-пізнавальний захід. Вона забезпечує педагогічну взаємодію викладача і студента (учня), підвищує активність студентів (учнів) у навчальному процесі, спрямовує розвиток самостійності, особливо під час роботи з науково-популярною, навчальною та довідниковою літературою. Такі конференції - кращий засіб розвитку мови студентів (учнів), уміння триматися перед аудиторією. Методична комісія терапевтичних дисциплін та основ сестринської справи регулярно приймає участь у проведенні науково - дослідних конференцій. Самостійна робота - один з елементів позааудиторної роботи, засіб диференціації навчання. Саме самостійність є тією важливою і необхідною проміжною ланкою переходу пізнавальної активності студента (учня) в творчу. Розвиток самостійності є ключовим питанням педагогічного процесу. Самостійна робота як вид навчальної діяльності буде ефективною лише за таких умов: коли ця робота буде чітко організована; коли вона є складовою навчально-виховного процесу, а не епізоотичним явищем; коли за самостійною роботою студентів здійснюється постійний контроль. Вимоги до структури методичних вказівок: назва теми, розділу; перелік питань для вивчення (бажано детальний, розширений); перелік літератури і періодичних видань; вказівки щодо вивчення питань; текст лекції; запитання і тести для самоконтролю знань. При творчому підході ця структура може бути доповнена викладачем. В основу організації позааудиторної самостійної роботи студентів (учнів) покладені такі принципи: Формування стійкої позитивної мотивації самоосвіти й самовдосконалення. Точне планування із врахуванням норм часу, змісту, обсягу і видів самостійної роботи. Створення методичних рекомендацій з окремих тем і розділів навчальних дисциплін. Навчання студентів (учнів) навичкам самостійної роботи. Методична комісія терапевтичних дисциплін та основ сестринської справи створила комплекс методичного забезпечення самостійної позааудиторної роботи студенів за основними дисциплінами: "Медсестринство у внутрішній медицині", "Терапія". Продовжується робота над комплексами методичного забезпечення самостійної поза-аудиторної роботи студенів з інших дисциплін нашої комісії. Також наша комісія проводить інші види самостійної поза аудиторної роботи зі студентами, це: Підготовка та презентація рефератів. Підготовка та проведення бесід для хворих, учнів середніх шкіл, гуртожитку. Створення санбюлетнів та буклетів. Створення навчальних відеофільмів. Проведення за участю студентів презентацій до предметів, предметних тижнів, виставок робіт студентів. Широко практикується така форма контролю за самостійною підготовкою студентів, як консультації. Співбесіда дає можливість під час взаємодії викладача і студента виявити не тільки сильні, але й слабкі місця в самостійній підготовці останнього. Досвід показує, що описані організація і методика самостійної роботи студентів (учнів) сприяють інтенсифікації навчального процесу, глибокому вивченню і систематизації роботи над навчальним матеріалом, розвитку творчої активності і підготовці майбутнього фахівця до практичної роботи за спеціальністю.


title: Використання соціального сервісу подкастів у навчанні іноземній мові (технології Веб 2.0)

description: У статті на заявлену тему авторка пише, що однією з цілей навчання іноземній мові є формування іншомовної комунікативної компетентності з різноманіттям всіх її компонентів (мовного, дискурсивного, соціокультурного, навчально-пізнавального тощо)


title: Співпраця з батьками студентів - одна із засад гармонійного розвитку особистості молодої людини

description:
Виховання є процес соціальний… Виховує все: люди, речі, явища, але перш за все і більше всього – люди. З них на першому місці – батьки і педагоги". Лише у співпраці з батьками можна досягти поставленої виховної мети – виховання ОСОБИСТОСТІ, високоморальної, творчої та здорової л

                  юдини. (Макаренко А. С.) Викладач – центральна постать освітнього та виховного процесу в навчальному закладі. Навчання й виховання студентів, якщо висловитися метафорично, це два береги однієї повноводної ріки, які не можуть існувати одне без одного, є рівнозначними й однаково важливими. Кожний педагогічний працівник також має пам’ятати: навчаючи – виховуємо студентів. Завданнями виховання в коледжі є: підготовка національно свідомої інтелігенції, примноження культурного потенціалу, який забезпечить високу ефективність діяльності майбутніх спеціалістів; виховання майбутніх фахівців авторитетними, високоосвіченими, носіями високої загальної політичної, правової, інтелектуальної, соціально-психологічної, естетичної, фізичної та валеологічної культури; створення умов для вільного розвитку особистості, її мислення і загальної культури, залучення до різних видів творчої діяльності (науково-дослідної, культурно-просвітницької, суспільно-гуманістичної, фізкультурно-оздоровчої, спортивної, правоохоронної); формування громадянської, соціальної активності та відповідальності, залучення молоді до участі в процесі державотворення, розвитку суспільних відносин; усвідомлення взаємозв'язку індивідуальної свободи з правами людини та її громадянським обов'язком; культивування кращих рис української ментальності: працелюбності, прагнення до свободи, гармонії з природою, поваги до жінки, любові до рідної землі; збагачення естетичного досвіду, участь у відродженні та створенні національно-культурних традицій міста, регіону, розширення творчих зв'язків з установами культури, розвиток художніх здібностей; створення умов для самореалізації особистості відповідно до її здібностей, суспільних і власних інтересів; пропаганда здорового способу життя, викорінення шкідливих звичок і запобігання правопорушенням. Сьогодні велика роль у вихованні студентської молоді належить кураторові. Професіоналізм куратора проявляється в індивідуальному шуканні оптимальних і ефективних форм роботи зі студентами, самостійності та креативності мислення, творчому підході до розв’язання проблемних ситуацій, спрямованості на досягнення суспільно корисних результатів. Поряд з іншими напрямками виховної роботи у коледжі ведеться не менш значима робота з батьками. Організація роботи з батьками здійснюється за такими основними напрямами: вивчення сімей студентів, їх виховного потенціалу; включення батьків у навчально-виховний процес як рівноправних учасників; інтеграція зусиль і гармонізація взаємин педагогічного колективу і батьківської громадськості, створення сприятливих умов для ефективної роботи освітнього закладу; формування педагогічної культури сучасної сім’ї та допомога батькам у їх психолого-педагогічній самоосвіті; корекція виховної діяльності родин / сімей з різним віком сімейного неблагополуччя. В роботі з батьками студентів ставляться питання ознайомлення з умовами сімейного виховання, розуміння пріоритету виховання студентів у сім'ї та гуманних взаємин між членами кожної родини, створення сприятливої трудової атмосфери в сім’ї, культури поведінки, а також залучення до традицій родинно-побутової культури українців. Встановлення і підтримання педагогічної співпраці у коледжі будується на засадах взаємоповаги, довіри, відповідальності та рівноправному партнерстві. Основою є ставлення до дитини як найвищої цінності. Діяльність куратора спрямовується на підвищення готовності батьків до виховання дітей, на усвідомлення ними важливості відповідального батьківства, на передачу всім дорослим, членам родини психолого-педагогічної, фізіолого-гігієнічної, правової інформації, формування у батьків відповідних практичних умінь і навичок. Основними напрямами спільної діяльності кураторів і батьків у коледжі є: підтримка фізичного здоров'я студентів; спілкування й формування особистісних орієнтацій студентів: інтерес до життя, інтерес до людини, інтерес до культури, що сприяють розумінню загальнолюдських цінностей; пізнавальна сфера життя студентів (робота з викладачами-предметниками) з урахуванням їх індивідуальних особливостей; робота з родиною – вплив на виховний потенціал родини; об'єктом уваги є не сама родина, а сімейне виховання. Аналіз педагогічної практики у коледжі показує, що найкращі результати дає така організація спільної роботи куратора і сім’ї, яка сформує у молодого покоління знання і відчуття роду, розуміння, що саме завдяки цьому кожна людина приходить до світлого образу Батьківщини, до щирих і чесних роздумів про сенс людського життя. Внаслідок спільної діяльності куратора і батьків розширюється сфера організованого виховного впливу на молодь. Відомо, що сім’я – це основний осередок, де відбувається формування особистості студента. У сім’ї особистість формується у природних умовах, батьки тут – найближчі й найдорожчі для студента люди. Саме в сім’ї беруть початок світогляд, ідейні і моральні переконання, трудові навички, ціннісні орієнтації. Сьогодні в умовах, коли більшість сімей стурбована вирішенням проблем економічного, а деколи і фізичного виживання, посилилася соціальна тенденція самоусунення багатьох батьків від вирішення питань виховання і особистісного розвитку дитини. Батьки іноді здійснюють виховання наосліп, інтуїтивно, тому велика роль у вихованні особистості студента належать куратору академічної групи. Саме куратор під час роботи з групою повинен використовувати форми та методи роботи з батьками, які спрямовані на підвищення педагогічної культури батьків, на зміцнення взаємодії навчального закладу та родини, на посилення їхнього виховного потенціалу, тому значне місце в системі роботи куратора з батьками студентів приділяється психолого-педагогічній освіті. Традиційні і нетрадиційні форми взаємодії куратора з батьками студентів ставлять одну загальну мету – зробити щасливою особистість студента, яка входить у сучасне культурне життя. Найефективнішими формами психолого-педагогічної освіти батьків є: батьківські ринги, батьківський тренінг, конференції, батьківські збори, відвідування родини студента, індивідуальні тематичні консультації, практикуми тощо. Батьківські ринги – одна з дискусійних форм спілкування батьків і формування батьківського колективу. Батьківський ринг готується у вигляді відповідей на запитання з педагогічних проблем. Запитання вибирають самі батьки. Батьківський тренінг – це інноваційна форма роботи з батьками, які хочуть змінити своє ставлення до поведінки та взаємодії з власною дитиною, зробити його більш відкритим і довірливим. У батьківських тренінгах повинні брати участь обоє батьків. Від цього ефективність тренінгу зростає, і результати не змушують на себе чекати. Тренінг проводиться з групою, що складається з 12-15-ти осіб. Батьківські тренінги будуть успішними, якщо всі батьки будуть активно брати в них участь і регулярно їх відвідувати. Щоб тренінг був результативним, він повинен включати в себе 5-8 занять. Батьківський тренінг, як правило, проводиться за участю психолога. Батьківські конференції мають величезне значення в системі виховної роботи навчального закладу. На батьківських конференціях обговорюються важливі проблеми в період значних змін у суспільно-політичному і соціально-економічному житті держави. Ці зміни вимагають перегляду поглядів на виховання студентів, на визначення в цьому процесі ролі куратора та сім’ї. Активними учасниками конференцій виступають самі батьки. Вони готують аналіз проблеми з позицій власного досвіду. Відмінною рисою конференції від інших форм роботи з батьками є те, що вона приймає певні рішення і передбачає заходи із зазначеної проблеми. Провідною формою роботи з батьками є батьківські збори. Батьківські збори – громадський орган, який своїми рішеннями визначає завдання, зміст, напрямки роботи батьківського колективу, академічної групи та освітнього закладу. Основна частина батьківських зборів спрямована на формування педагогічної культури батьків і має бути виражена у будь-яків формі: лекція, бесіда, диспути, дискусія, педагогічне читання тощо. Це постійно діючий орган, який сприяє зміцненню зв’язків сім’ї, освітнього закладу та громадськості, залучення всіх учасників до активної життєдіяльності студентського колективу, організації змістовного дозвілля студентів, педагогічного всеобучу батьків. Формами педагогічного всеобучу є: колективні форми: лекції, конференції, диспути та дискусії з обміну досвідом родинного виховання, по обговоренню педагогічної літератури, періодичної преси з питань сімейного виховання, круглі столи, вечори запитань і відповідей, дні відкритих дверей, кінолекторії та інформаційні стенди; індивідуальні та групові форми: консультації з проблем родинно-сімейного виховання, бесіди, відвідування сімей, листування, індивідуальні дні, зустрічі з батьками та педагогічні доручення батькам; диференційовані форми: вечори сімейних традицій, декоративно-прикладної творчості, родинних альбомів та колекцій, випуск тематичних газет, конкурси та відкриті уроки. Батьківські збори – це форма аналізу, осмислення на основі даних педагогічної науки, досвіду виховання. Батьківські збори необхідно проводити не менше два рази на рік, з метою обговорення та планування основних питань навчально-виховної роботи групи, визначення шляхів тісного співробітництва родини та коледжу, розгляд актуальних педагогічних проблем. Батьківські збори – це можливість демонстрації досягнутих студентом успіхів. Розмова на зборах повинна йти не про оцінки, а про якість знань і рівень інтелектуальних зусиль, що відповідають пізнавальній та моральній мотивації. При підготовці до зборів необхідно готувати виставки творчих робіт та досягнень студентів. Рекомендації з проведення батьківських зборів: батьківські збори повинні доводити до відома батьків, а не констатувати помилки та невдачі студентів; тематика зборів повинна враховувати вікові, індивідуальні та психологічні особливості; збори повинні мати як теоретичний, так і практичний характер. До групових форм роботи належать також засідання батьківського комітету, робота з групами батьків тощо. Батьківський комітет академічної групи обирається на батьківських зборах. Зазвичай він складається з 3-5 осіб. Створюють батьківський комітет з метою демократизації управління виховним процесом, налагодження зворотного зв'язку сім'я – навчальний заклад, для поточного коригування управлінських рішень, забезпечення єдності педагогічних вимог до студентів, надання допомоги сім'ї у вихованні та навчанні дітей. До роботи в батьківському комітеті залучають найактивніших батьків, авторитетних людей з високою громадянською свідомістю, які виявляють інтерес до справ групи, коледжу. Батьківський комітет обирається на весь термін навчання студентів у коледжі. Залежно від потреб академічної групи, він змінюється: чи за кількістю, чи за розподілом обов'язків. Куратор академічної групи скеровує діяльність батьківського комітету на розв'язання навчально-виховних завдань, що стоять перед студентським колективом. Члени батьківського комітету встановлюють контакт з громадськими організаціями, беруть участь в організації дозвілля студентів (прогулянок, екскурсій, походів у театри та кіно), допомагають кураторові проводити педагогічну пропаганду тощо. Роботу з групами батьків куратору доцільно починати зі спостереження за навчанням та поведінкою студентів та вивчення їхніх сімей. Застосування методів анкетування, опитування, вивчення документації, спостереження дозволить педагогу отримати потрібну інформацію та розподілити батьків на групи (за типом сім'ї, за помилками батьків у сімейному вихованні, за проблемами студентів, що виникають у навчанні, спілкуванні з товаришами тощо). Деякі батьки можуть входити до кількох груп. Соціально-педагогічна робота куратора з групами батьків сприяє активнішій участі батьків у взаємодії з навчальним закладом. Відвідування родини – це індивідуальна робота куратора з батьками, знайомство з умовами побуту та використання позитивного досвіду сімейного виховання в практичній діяльності. Ознайомлення з побутовими умовами життя студента сприяє уявленню педагога про його характер, інтереси та нахили, про його ставлення до батьків, старших і молодших членів сім’ї. Куратор повинен звернути увагу на те, як батьки стежать за дотриманням режиму дня дитини, виконання нею трудових обов’язків у сім’ї, наявність робочого місця для виконання домашніх завдань, домашньої бібліотеки з навчальною та художньою літературою. Корекція виховної діяльності сімей з різним типом сімейного благополуччя повинна починатись з глибокого та змістовного вивчення куратором умов життя студента, його побуту. Важливо, щоб куратор не тільки виявив основну причину неблагополуччя, а й його витоки, закладені в особистості батьків, визначив найбільш істотні помилки у сімейному вихованні та шляхи їх усунення, окреслення можливих застосувань індивідуального підходу до членів таких родин. При роботі з сім’єю педагогам (особливо кураторам академічних груп) важливо дотримуватись таких правил: батьки та студенти не повинні почувати себе об'єктами вивчення; робота з батьками повинна бути цілеспрямованою, планомірною й систематичною; методи цієї роботи повинні бути взаємозалежні з методами виховання дітей; психолого-педагогічні методи повинні бути різноманітні, застосовуватись у комплексі; при вивченні родини студента куратор насамперед звертає увагу на такі дані: загальні відомості про батьків, інших членів родини, житлові умови, матеріальну забезпеченість; інтерес до справ навчального закладу; загальні відомості про студента (інтереси, рівень вихованості); виховні можливості родини (рівень педагогічної культури батьків). Листування з батьками використовується куратором для встановлення тісного контакту з батьками студента. Зміст листів може бути присвячений різним темам: подяки, привітання, запитання і відповіді тощо. Запрошення батьків до коледжу доцільно здійснювати ретельно підготувавши інформацію про навчання студента та особливості його поведінки. Індивідуальні тематичні консультації – одна з найважливіших форм взаємодії куратора з родиною. Готуючись до консультації, доцільно визначити ряд питань, відповіді на які допоможуть плануванню виховної роботи із групою. Індивідуальна консультація повинна сприяти створенню належного мікроклімату між батьками та куратором. Куратор повинен дати батькам можливість розповісти йому все те, із чим вони хотіли би познайомити його в неофіційній обстановці, та з'ясувати важливі відомості для своєї професійної роботи зі студентом: особливості здоров'я дитини; її захоплення, інтереси; переваги у спілкуванні з родиною, поведінкові реакції; особливості характеру; мотивації навчання; моральні цінності родини, психологічні проблеми. Індивідуальні бесіди з батьками відбуваються як за ініціативою самих батьків, так і за ініціативою куратора. Інтерес батьків до питань виховання, їхню ініціативу щодо бесіди з куратором академічної групи на педагогічні теми потрібно заохочувати та стимулювати. Не можна проводити бесіду з батьками у присутності студента, якщо ви не впевнені, що ваше схвалення чи осуд будуть сприйняті дорослими так, як ви цього бажаєте. Не завжди бесіда з батьками має бути тривалою. Іноді буває достатньо короткої розмови, кількох вагомих слів. Перевагою індивідуальної роботи є те, що наодинці з куратором батьки відвертіше розповідають про свої проблеми та труднощі у вихованні дітей. Дорослі мають бути переконані, що їхня бесіда з педагогом залишиться між ними, що жодна їхня відверта думка не буде розголошена. Індивідуальне спілкування з батьками дає куратору можливість вибрати правильний підхід до студента. Практикум – це форма вироблення в батьків педагогічних умінь з виховання дітей, ефективного розширення виникаючих педагогічних ситуацій, тренування педагогічного мислення батьків. Дбаючи про ефективну взаємодію з батьками, при використанні різних форм роботи куратор має враховувати важливість таких чинників: Запрошення батьків до співпраці. Часто куратор вважає, що батьки перебувають в опозиції до нього. Доброзичливість, відкритість у спілкуванні з батьками – перший крок до співпраці з ними. Дотримання позиції рівноправності. Об'єднання зусиль педагога та сім'ї студента можливе за взаємного визнання ними рівноправності. Перший крок має зробити куратор, оскільки до цього його зобов'язує професійний обов'язок. Визнання важливості ролі батьків у співпраці. Куратор повинен завжди наголошувати на важливій ролі батьків у вихованні та розвитку студента. Вияв любові, захоплення їхньою дитиною. Психологічний контакт із батьками виникає одразу, як тільки куратор виявляє розуміння дитини, симпатію до неї, бачить позитивні та негативні риси. Батьки, відчувши доброзичливість педагога, охочіше спілкуються з ним, налаштовуються на співпрацю. Пошук нових форм співпраці. Куратор може запропонувати одному з батьків організувати батьківські збори, разом визначивши їх тематику, структуру тощо. Особливо корисний обмін думками з батьками щодо налагодження взаєморозуміння з дітьми. Важливе завдання куратора академічної групи – допомогти батькам у виконанні ними функції вихователів. Під цими функціями розуміються не тільки створення гармонійним взаємин між батьками та дітьми, але й їхніх передумов, формування певного способу життя, доброзичливих взаємозв’язків осіб – членів родини. Отже, зміст і запропоновані форми роботи повинні сприяти виробленню критичного ставлення батьків до особистої педагогічної діяльності й сім’ї, удосконаленню вміння аналізувати конкретні педагогічні ситуації та знаходити вірні рішення, а також дає змогу батькам сформулювати свою позицію як вихователів і накреслити стратегію виховання дитини. Задача куратора – консолідувати зусилля навчального закладу, сім'ї та громадськості. Потрібно постійно визначати пріоритетні напрями підвищення педагогічної культури батьків, урізноманітнювати форми батьківської освіти, вивчати рівень педагогічної культури сімей, соціальних умов та виховних можливостей, застосовувати нетрадиційні форми і нестандартні методи у роботі з батьками. Тобто йти від конкретного до загального розв'язання завдання коледжу – формування у студентів відчуття роду, сприяння відродженню народно-педагогічних традицій виховання. Акцентувати увагу на тому, що родина – це основа формування людської особистості, бо робить життя кожного щасливим, повноцінним, плідним. Список використаної літератури Богданова Н. Естетичне в духовному житті сучасного студента / Н. Богданова // Вища освіта України. – 2007. – № 1. – С. 90-98.Білик Л. Методологічні підходи до організації роботи кураторів у вищій школі / Л. Білик // Проблеми освіти. – 2001. – Вип. 29. – С. 25-32.Мельникова І. М. Сучасні проблеми управління виховним процесом у вищих навчальних закладах України / І. М. Мельникова, О. І. Невмержицький // Нові технології навчання. – К.: НМЦ ВО, 2002. – Вип.. 32. – С. 3-23.Соловей М. Система виховної роботи у вищому навчальному закладі як фактор цілісного виховання особистості / М. Соловей, В. Демчук // Рідна школа. –2004. – Червень. – С. 33-37.Роганова М. Виховання духовної культури студентів вищих навчальних закладів // Рідна школа. – 2007. – № 5. – С. 36-39.Щербань П. Українська національна ідея і сучасні проблеми виховання учнівської та студентської молоді // Вища освіта України. – 2005. – № 4. –С. 62-67.


title: Злочин. Кримінальна відповідальність

description: Розробка уроку основ правознавства на заявлену тему, де викладено методику проведення практичного заняття, спрямованого на вимір досягнутого рівня правової компетентності студентів із застосуванням інтерактивної технології навчання


title: Вектори у просторі. Векторний добуток векторів

description: Розробка заняття математики на заявлену тему, де використана методика проведення лекції з інтенсивним зворотним зв’язком із застосуванням інтерактивних технологій навчання, спрямована на розвиток пізнавальної активності, творчих здібностей студентів


title: Цікаві завдання для дисципліни „Ділова англійська мова”

description: Цікаві головоломки та вправи нададуть змогу студентам актуалізувати та поглибити пізнання в курсі „Ділова англійська мова”, а викладачам даної дисципліни допоможуть урізноманітнювати навчальні заняття


title: Математика - цариця всіх наук

description: Сценарій виховного заходу на заявлену тему, мета якого - показати математику як науку не суху та складну, а цікаву, поетичну, яка постійно розвивається та вдосконалюється; привити студентам любов і повагу до неї


title: Особливості методичного забезпечення професійної підготовки спеціалістів

description:
На сучасному етапі, з переходом України до ринкової системи господарювання, змінами в усіх сферах суспільного життя, суспільно-економічні умови висувають нові вимоги до майбутніх фахівців країни. Жорстка конкуренція на ринку товарів і послуг спричинила зростання рівня конкуренції й на ринку праці

                  . Сьогодні, щоб отримати роботу, не кажучи вже про престижну, недостатньо мати лише диплом про вищу освіту. Сучасна економічна ситуація потребує наявності у спеціаліста не тільки глибоких професійних знань і навичок швидкого оволодіння сучасними технологіями, а й вміння прогнозувати та орієнтуватися у складних виробничих і суспільних ситуаціях, приймати відповідальні рішення тощо. Всі ці змінив суспільно-економічному житті країни висувають нові вимоги до підготовки майбутніх молодших спеціалістів, що потребує переосмислення та вдосконалення самого змісту освіти; його практичної спрямованості. А це, у свою чергу, вимагає підвищення рівня педагогічної майстерності викладачів і належного методичного забезпечення навчально-виховного процесу. Завдання навчально-методичної роботи навчального закладу визначені чинним законодавством України, яке регламентує підготовку спеціалістів відповідної кваліфікації та фаху, нормативними актами Міністерства освіти і науки України, програмами освітньої діяльності, розробленими згідно з Положенням про відповідний тип закладу освіти, закріпленими у Статуті вищого навчального закладу й затвердженими умовами Державної ліцензії, рішеннями керівництва та педагогічної ради ВНЗ і конкретно формулюються у кваліфікаційних характеристиках спеціалістів, навчальних планах і програмах. Навчально-методична робота організується і проводиться відповідно до вимог Законів України “Про освіту”, “Про вищу освіту”, “Про мову”, Положення про організацію навчальної та навчально-методичної роботи в навчальних закладах освіти України і базується на загальних положеннях дидактики. До державних складових навчально-методичного забезпечення належать: державні стандарти освіти; навчальні плани; навчальні програми з усіх нормативних навчальних та вибіркових дисциплін; програми навчальної, виробничої й інших видів практик; підручники й навчальні посібники з грифом Міністерства освіти і науки. До складових навчально-методичного забезпечення, які розробляються безпосередньо у ВНЗ, належать: робочі навчальні плани та програми; навчальні програми з вибіркових навчальних дисциплін; навчальні посібники без грифа Міністерства освіти і науки; інструктивно-методичні матеріали до семінарських, практичних і лабораторних занять; контрольні роботи з навчальних дисциплін для перевірки рівня засвоєння студентами навчального матеріалу; методичні матеріали для студентів з питань самостійного опрацювання фахової літератури, написання курсових і дипломнихпроектів (робіт); інші матеріали, які визначає викладач, циклова комісія, вищий навчальний заклад. Воно включає предмети, матеріали, текстові та комп’ютерно-інформаційні моделі, які використовуються в процесі навчання, щоб забезпечити сприйняття, розуміння та засвоєння студентами необхідних знань, умінь і навичок. Віддаючи належне значенню педагогічної майстерності викладача, рівню організації навчально-виховного процесу у ВНЗ, слід зауважити, що методичне забезпечення навчально-виховного процесу було й залишається одним з головних чинників у забезпеченні якості підготовки майбутніх молодших спеціалістів з високим рівнем фахової й соціальної компетенції, сприяє розвитку суспільно значущих особистісних рис і якостей, загальної та професійної культури. Його підготовка є одним із завдань професійно-педагогічної діяльності викладача вищої школи. Цілком зрозуміло, що для розробки та створення методичного забезпечення викладачеві необхідний певний практичний досвід педагогічної роботи й належне його осмислення; бачення ролі та місця дисципліни, що викладається, в загальній структурі підготовки фахівців; розуміння її змісту і зв’язку з іншими дисциплінами, а також знання й розуміння основних особливостей педагогічної системи та її структури. Викладач, який хотів би здійснювати підготовку навчально-методичної літератури, має спочатку визначитись, чи існує в ній потреба, ознайомитись з наявною літературою, виявити її переваги й недоліки. Крім того, викладач повинен також добре знати цілі, сутність, призначення, структуру та характерні особливості основних жанрів навчально-методичної літератури, вимоги до неї, характер і зміст роботи студентів та викладачів з кожним з видів цієї літератури. Основними жанрами навчально-методичної літератури прийнято вважати підручник, навчальний посібник, текст лекції й конспект лекції, навчально-методичні посібники та методичні вказівки різного характеру і призначення. Так, особливий різновид методичних вказівок являють собою рекомендації з підготовки, виконання та захисту курсових і дипломних робіт і проектів. Кожен з цих жанрів має своє призначення, характерні змістові та структурні особливості, характеризується своєю процедурою розробки підготовки, затвердження й видання. Підготовка фахівців у ЛТК ЛНТУ зі спеціальностей “Будівництво та експлуатація будівель і споруд”, “Бухгалтерський облік” “Експлуатація та ремонт обладнання агропромислового виробництва”, “Опорядження будівель і споруд та будівельний дизайн”, “Обслуговування та ремонт автомобілів і двигунів ” здійснюється на основі освітньо-професійних програм підготовки молодшого спеціаліста, затверджених Міністерством освіти і науки України, а також на основі освітньо-кваліфікаційна характеристика фахівця. Відповідно до освітньо-професійної програми розроблені навчальні плани за типовою формою. Навчальні програми і, розроблені на їх основі робочі навчальні програми, відповідають вимогам освітньо-професійної програми. Робочі навчальні програми всіх видів практики розроблені відповідно до освітньо-кваліфікаційної характеристики і освітньо-професійної програми і об’єднані в наскрізну програму практик. Педагогічний колектив коледжу працює над удосконаленням навчальних програм, виходячи з сучасних вимог до системи освіти та рівня професійної підготовки майбутніх спеціалістів. Науково-методична робота забезпечує створення і постійне вдосконалення системи методичних документів, що об’єднуються в навчально-методичний комплекс за кожною спеціальністю: робочий навчальний план; кваліфікаційні вимоги з циклу дисциплін; робочі програми; документація для державної атестації; перелік питань для самостійної роботи; критерії оцінювання. Навчально-методичний комплекс викладання навчальних дисциплін включає в себе методичні розробки: лекцій; семінарських та практичних робіт; лабораторних робіт; опорних конспектів; методичних рекомендацій з вивчення окремих дисциплін, розділів, тем. Наприклад, зі спеціальності «Будівництво та експлуатація будівель і споруд», студенти вивчають з циклу математичної та природничо-наукової підготовки дисципліну «Опір матеріалів». Виходячи з структури курсу даної дисципліни бачимо, що на вивчення її згідно ОПП та навчального плану відведено 108 годин. З яких – 62 аудиторні заняття та 46 самостійна робота. З даної дисципліни викладачем підготовлено КНМЗ (комплекс навчально-методичного забезпечення), до якого входять: робоча програма дисципліни; конспекти лекцій; завдання для виконання лабораторних, практичних та РГР; методичні вказівки до виконання лабораторних та практичних робіт; журнал виконання лабораторних робіт; завдання для контрольних робіт (тести); завдання для ККР; методичні вказівки до виконання самостійної роботи; додатки (сортаменти прокатної сталі, механічні характеристики матеріалів і т.д.). завдання для проведення екзамену. Такий підбір укомплектування КНМЗ дисципліни дає змогу викладати та поглиблено вивчати студентами навчальну дисципліну «Опір матеріалів». Для належної підготовки молодших спеціалістів у коледжі розроблено власну концепцію практичної підготовки фахівців у формі «Наскрізної програми практик». Розроблені методичні рекомендації щодо організації проходження навчальної, технологічної та переддипломної практики студентами, де висвітлено питання змісту програми практики, оформлення та захисту щоденників-звітів. Вказуються вимоги та поради щодо правильності ведення та оформлення щоденника практики та складання звіту про практику. Для визначення рівня готовності випускників до діяльності за фахом та їх відповідності вимогам освітньо-кваліфікаційної характеристики (ОКХ) в коледжі розроблені завдання на дипломне проектування та на комплексний державний екзамен. Керівниками підготовлено методичні рекомендації з підготовки і захисту дипломного проекту. Усе це дає змогу констатувати, що методичне забезпечення навчального процесу в ЛТК ЛНТУ у кількісному та якісному відношенні достатньою мірою сприяє успішній реалізації задекларованих державних загальноосвітніх стандартів щодо спеціальностей, які готує коледж. В умовах обмеженого державного фінансування коледж знаходить можливості й кошти для підтримки належного рівня методичного забезпечення навчального процесу, проводячи плідну роботу з розроблення та опублікування необхідної навчально-методичної літератури. Більшість дисциплін за програмами підготовки коледжу має належний рівень забезпеченості навчальною літературою. Навчально-методичне ж забезпечення з тих дисциплін, що мають недоліки щодо комплектування, розробляються науково-педагогічними працівниками коледжу і входять до плану видавничої діяльності навчального закладу на рік. Висновки. По-перше, навчально-методичне забезпечення навчально-виховного процесу є одним з головних чинників у підготовці майбутніх фахівців з високим рівнем фахової й соціальної компетенції. По-друге, основними складовими навчально-методичного забезпечення є підручник, навчальний посібник, текст лекції й конспект лекції, навчально-методичні посібники і методичні вказівки різного характеру та призначення. По-третє, за останні роки науково-педагогічний склад ЛТК ЛНТУ виконав велику роботу з удосконалення навчально-методичного забезпечення професійної підготовки майбутніх фахівців.


title: Подорож у цікавий світ економіки

description: Розробка позааудиторного заходу на заявлену тему у формі гри з медіапрезентаціями, навчальна мета якого - закріпити та поглибити теоретичний матеріал із дисципліни „Економіка підприємства”, використовуючи нетрадиційні методи (змагання, конкурси, вікторини)


title: Форми та методи активізації навчально-виховного процесу у вищій школі

description: У статті на заявлену тему авторка пише, що активізація навчально-пізнавальної діяльності полягає в цілеспрямованій діяльності викладача з метою розробки та застосування певного змісту, форм, методів, прийомів і засобів навчання. Додається медіапрезентація


title: Вібрації та їх шкідливість для здоров'я людини


title: Розробка заняття „Environmental pollution (Забруднення довкілля)” для студентів ІІІ курсу


title: Стаття „Технологія активних методів навчання (на прикладі іноземної мови)”


title: Розробка позакласного заходу «Таланти твої, Полтавщино»


title: Розробка практичного заняття „Текстовий редактор Open Оffice, створення таблиць в текстових документах” з інформатики для 1-го курсу


title: Розробка заняття «Безпровідна передача сигналів» із предмету «Комп’ютерні мережі»


title: Змагання з фігурного водіння велосипеду


title: Інтелектуальна гра «Щасливий випадок» з інформатики


title: Вікторина „Хто грамоти вміє, той добре і жне, і сіє”


title: Ділова гра «Текстовий редактор MS WORD»


title: Методичний посібник для самостійного вивчення окремих тем дисципліни «Основи вищої математики»


title: Стаття „Розвиток творчої компетентності студентів на заняттях з іноземної мови”

description:
Проблема підготовки педагогічних кадрів нового покоління постає сьогодні особливо гостро й пов’язана з тенденціями розвитку світового співтовариства. Це у повній мірі стосується питання підготовки вчителів іноземних мов. Майстерність викладача на занятті іноземної мови полягає головним чин

                  ом в умілому володінні методикою навчання і виховання, творчому застосуванні новітніх досягнень педагогіки і передового педагогічного досвіду, раціональному керівництві пізнавальною і практичною діяльністю студентів, їх інтелектуальним розвитком. Творчі компетентності, відповідно до концепції креативності як універсальної творчої здібності – це: здатність до самоаналізу і самоконтролю; здатність до виявлення і постановки проблеми; здатність до висловлювання великого числа ідей; гнучкість – здатність до висловлювання різноманітного числа ідей; оригінальність – здатність відповідати на подразники нестандартно; здатність удосконалити об’єкт, додаючи деталі; здатність вирішувати проблеми, тобто до аналізу і синтезу. На основі аналізу психолого-педагогічної літератури можна виділити основні шляхи творчої компетентності студентів: Розв’язання творчих завдань (М. П. Гузик, М. І. Жалдак, В. М. Монахов, М. І. Шкіль, Т. Б. Волобу-єва та ін..) Впровадження розвивальних творчих ігор (Д. А. Балл, Т. Гергей, А. М. Довіяло, І. П. Підласий, С. Смірнов та інші) Індивідуальний підхід у навчанні (Ю. К. Бабан ський, X. І. Лійметс, І. Унт, Є. С. Рабунський, І. М. Чере дов, О. О. Кірсанов, С. І. Подмазін.) Проблемний підхід (Ю. К. Бабанський, Д. В. Вількєєв, М. О. Данілов, І. Я. Лернер, М. Махму-тов) Самостійна робота творчого характеру (С. Г. Шаповаленко, І. І. Тихонов та інші) Впровадження технічних засобів навчання (Л. П. Прес ман, Е. Е. Соловйова, М. М. Шахмаєв та ін.) В педагогічній літературі виділені головні стратегії розвитку творчої компетентності: прискорення (інтенсивні курси навчання за диференційованими програмами, спецкурси, факультативи, літні та зимові табори); поглиблення (поглиблене, профільне вивчення предметів); збагачення (якісно новий зміст навчання з виходом за рамки програми, внутрипредметні і між предметні зв’язки, навчання різноманітних засобів і прийомів роботи, залучення до участі у дослідницьких проектах, використання інтелектуальних тренінгів); проблематизація (оригінальні пояснення, пошук нового змісту та альтернативних інтерпретацій, наявність самостійних навчальних, тренінгових позанавчальних програм). Творчість – це завжди створення чогось нового на основі перетворення пізнаного – нового результату або оригінальних шляхів та методів його отримання. Творчість – це: відхилення від шаблону; оригінальність; ініціативність; наполегливість; Аналіз наукової літератури дає підстави стверджувати, що успішність розвитку креативності майбутніх учителів початкових класів в умовах педагогічного коледжу залежить від наступних умов: орієнтація змісту фахової підготовки майбутніх учителів на розвиток креативності (включення до змісту навчальних дисциплін тем, опанування якими забезпечить створення умов для успішного саморозвитку (наприклад, тема "Вільний час", підтема "Як розвинути творчі здібності?", яка вивчається у 4 семестрі з дисципліни "Практичний курс англійської мови" (за підручником "Total English")), ознайомлення з теоретико – методичними основами розвитку креативності особистості (спецкурс "Креативність у педагогічній діяльності")); активізація механізмів креативного мислення майбутніх фахівців на основі активних методів навчання. Для реалізації цієї умови ми застосовуємо методи генерування ідей ("Мозковий штурм", "Карти пам'яті" тощо), подолання стереотипів завдяки розвитку латерального мислення (техніки "Плюс мінус цікаво", Шести капелюхів мислення тощо); створення креативного освітнього середовища, вільного від бар’єрів творчості: упередженості, що креативність нібито притаманна окремим особистостям; ігнорування спроб студентів приймати нестандартні рішення; емоційне напруження, пов’язане з високим рівнем реактивної тривожності та боязню невдачі під час оволодіння навчальним матеріалом; акцент на відчутті провини після здійснення помилки. З цією метою ми створюємо атмосферу довіри, відкритості й емоційного прилучення; даємо час на осмислення ситуації до початку дії; поціновуємо різноманітні способи мислення, винахідливість, невимушеність, гумор, інтуїтивні здогадки; усуваємо міжособистісні конфлікти; толерантно обговорюємо суперечливі питання. Розвиток творчих здібностей студентів успішно вирішує проблеми індивідуалізації та диференціації навчання, формування потреби у самореалізації, навичок самоаналізу та творчості, мотивів досягнення мети, вчить робити власні винаходи, відкривати нові факти в науці, допомагає юнакам та дівчатам долучитися до науково-дослідницької роботи, настільки необхідної для просування суспільства вперед. Розвиток творчої компетентності студентів повинен мати науковий, системний, комплексний характер і ґрунтуватися на результатах моніторингових досліджень. Як відомо, головною метою навчання іноземної мови є формування комунікативної компетенції. На заняттях з іноземної мови вдало поєднуються традиційні методи роботи, такі як читання і переклад текстів, виконання великої кількості лексичних і граматичних вправ, словникові диктанти, монологічне мовлення тощо, які спрямовані на розвиток мовних і мовленнєвих умінь і навичок та інноваційні технології, які орієнтується на створення умов для студентів займати активну та ініціативну позицію в навчальній діяльності, не тільки "засвоювати" запропонований викладачем (програмою, підручником, посібником) матеріал, а пізнавати світ шляхом активного діалогу з ним, самому шукати відповіді. Ми зробили для себе висновок, що заняття буде ефективним тоді, коли воно буде цікавим як для викладача, так і для студентів. На заняттях з іноземної мови студенти залучаються до різних видів пізнавальної діяльності, пробують себе в процесі багатьох видів творчого пошуку. Інноваційне навчання іноземної мови передбачає відмову від переказу навчальних текстів та інших репродуктивних методів навчання та перехід до рівноправного діалогічного спілкування, моделювання реальних життєвих ситуацій, впровадження інтерактивних видів роботи На заняттях з іноземної мови завжди присутні: імітація, імпровізація, інсценування діалогів, складання власних діалогів за ситуацією, ситуативно-рольові ігри. Зазвичай ситуативно-рольові ігри проводяться без попередньої підготовки. Розподіл ролей відбувається з урахуванням індивідуальних можливостей і особливостей кожного студента. Непередбачено-спонтанні дії однієї дійової особи вимагають миттєвої реакції (корекції дій) з боку іншої. А бувають і підготовлені вдома або прямо на занятті рольові ігри. Це дає змогу наблизити вивчаємий матеріал до реального життя. На заняттях з практичного курсу іноземної мови формуються також професійні творчі вміння майбутнього вчителя. Під час проходження будь-якої теми програми ми передбачаємо професійно-орієнтовані завдання, при виконанні яких студенти повинні спрямувати свої зусилля на їх вирішення. Наприклад, під час вивчення теми "На уроці іноземної мови" пропонується таке завдання:Учням Вашого класу набрид стандартний початок уроку з іноземної мови. Які види творчого початку уроку Ви запропонуєте?" Підвищенню пізнавальної діяльності студентів, розвитку навичок самостійної, індивідуальної роботи служить: творче проектування (Наприклад, скласти та оформити меню, турис-тичний проспект-екскурсію містом або по країні, рекламний проспект будь-якого продукту у паперовому або електронному варіантах); творчі письмові роботи (наприклад, написати електронного листа другу та відправити його на електронну адресу викладача, написання листівок, газетних статей, казок для учнів початкових класів. Такі завдання розвивають уяву, образне мислення студентів); переклад віршів. Проявлення творчості студентами можна побачити також на практичних заняттях з методики навчання іноземної мови. До проведення фрагментів уроків і виховних заходів студенти відповідно до своїх здібностей і можливостей готують роздатковий матеріал, наочність, підбирають музику, цікаві повідомлення, факти, прислів'я та приказки, пісні, складають вірші, готують завдання творчого характеру тощо. Із метою створення оптимальних умов для розвитку творчих здібностей під час проведення практики пробних уроків методисти орієнтують студентів на підготовку і проведення різних типів нестандартних уроків: уроків-мандрівок, уроків-загадок, уроків-ігор, уроків-казок, уроків-легенд тощо. Ці уроки позбавлені звичайних шаблонів. Їх характерною рисою є створення протягом всього уроку умов для творчої навчальної діяльності учнів.  Пошукові творчі завдання мають різноманітний характер. Вони можуть бути індивідуальними, груповими, мати соціокультурне комунікативне забарвлення. Наприклад, такі завдання: Які асоціації виникають (речення, слова) у зв’язку з малюнком, фрагментом мелодії тощо; Із слів, не пов’язаних між собою скласти невелику історію (це називається зв’язати предмети); на основі малюнка скласти казку-фрагмент заняття; переглянути відеосюжет і придумати іншу кінцівку фільму, пояснити вчинки героїв переглянути відеосюжет про столицю країни і розповісти про подорож з точки зору оптиміста, песимиста, допитливої людини, школяра, викладача тощо. Використання відеоматеріалів на заняттях з іноземної мови стає невід’ємною частиною процесу навчання іноземним мовам, дає чудову можливість розвивати навички аудіювання, збільшити словниковий запас студентів, знати якомога більше граматичних структур, створює природне мовне середовище  на заняттях. Робота з такими матеріалами урізноманітнює види діяльності студентів, підвищує рівень мотивації вивчення іноземної мови, дає можливість працювати з автентичними зразками мови, що є особливо актуальним з огляду на відсутність іншомовного оточення. Корисною є розробка комплексу завдань до тематично орієнтованих відео-матеріалів, а саме – автентичних художніх фільмів. Обраний відеоматеріал має відповідає темам, що вивчаються згідно з програмою. Фільми добираються з урахуванням вікових особливостей студентів та афективних чинників навчання. Використання сучасного, актуального й цікавого відеоматеріалу сприяє підвищенню пізнавальної активності студентів, надає їм можливість отримати великий обсяг соціокультурної інформації. Завдання звичайно складаються із підготовчих вправ, що виконуються перед переглядом, низки запитань та завдань на перевірку розуміння відеоматеріалу, а також заключного комплексу вправ на обговорення побаченого та виконання творчих письмових завдань. Завдання, що виконуються перед переглядом відеозапису, містять вправи на прогнозування змісту фільму, роботу з лексикою, налаштування студентів на сприймання відповідного матеріалу, активізацію фонових знань. Перевірка розуміння змісту здійснюється за допомогою вправ на визначення правильності тверджень, тестових завдань із варіантами відповідей, вправ на заповнення пропусків або вибір із низки запропонованих лексичних одиниць тощо. Вправи останньої групи спрямовані на практичне використання лексичного матеріалу, що відбувається при виконанні письмових творчих завдань та обговоренні питань, пов’язаних із різними аспектами певної теми, а також широкого кола актуальних загальнолюдських проблем. Слід звернути увагу на те, що низка вправ сприяє активізації не лише лексичного, але й граматичного матеріалу. Перегляд фільмів та виконання вправ сприяє розвитку пам’яті, уваги, логічного та творчого мислення, а також поглибленню знань студентів про країну, мова якої вивчається. Комплекс вправ має відповідати вимогам зв’язку всіх видів мовленнєвої діяльності, а саме розвитку навичок аудіювання, говоріння, читання та письма. Протягом останніх років ми проводимо нестандартні заняття (наприклад, телеконференція із шведським викладачем, бінарне заняття з англійської мови та інформатики, ток-шоу на тему "Плани на майбутнє. Професія моєї мрії", акція "Ми за здоровий спосіб життя", круглі столи тощо). Сама форма їх проведення нестандартна, цікава, використання різноманітних видів роботи під час заняття підтримує увагу студентів на високому рівні, що дозволяє говорити про достатню ефективність уроків. До інноваційного навчання відносяться не тільки сучасні технології інтерактивного вербального спілкування, а й інформаційно-комунікаційні технології, і в першу чергу мережа Інтернет. Велику допомогу надають студентам програми-перекладачі, навчальні програми з іноземної мови. Тут вибір практично необмежений. Граматика, тексти, діалоги, гумор, музика, відео, можливість прослуховувати себе та дикторів, тематичні диски, лекції обраною мовою – все це сприяє вивченню мови. Виходячи з того, що Інтернет є міжнародним, багатокультурним, і найкращим джерелом інформації про традиції та звичаї народів світу, його ресурси відіграють дуже важливу роль у розширенні іншомовної соціокультурної компетенції студентів. Наприклад, ми пропонуємо студентам самостійно здійснити мандрівки веб-сайтами для візуального знайомства з містами, пам’ятками культури, святами, музикою та молодіжною субкультурою різних країн. Все це стає основою для обговорення в підгрупах, для організації рольових ігор, написання листів, привітань, есе. Поряд з традиційною щорічною олімпіадою цього року викладачами комісії було вдруге організовано дистанційну Інтернет-олімпіаду, оскільки сьогодні вважається пріоритетним прищеплення навичок самостійного здобуття знань та навчальної інформації, оволодіння різними способами пізнавальної діяльності. Метою проведення дистанційної олімпіади є: залучення широкого кола студентів до навчально-пошукової діяльності; надання можливості студентам з різним рівнем підготовки проявити свої здібності; стимулювання творчого самовдосконалення студентської молоді; підвищення інтересу студентів до поглибленого вивчення англійської мови, формування навичок самостійної пошукової роботи; поширення прогресивних форм і методів навчання, стимулювання інтересу студентів до оволодіння сучасними інформаційними технологіями; пропагування принципу освіти впродовж життя. Завдання для проведення дистанційної олімпіади добиралися відповідно до форми її проведення: пошукового й творчого характеру. Можливість виконання завдання з аудіювання забезпечувалась розміщенням на сайті звукового матеріалу, який студенти могли прослухати он-лайн в індивідуальному режимі в зручний для них час. Зауважмо, що метою олімпіади було не лише виявлення знань студентів з англійської мови, а й уміння їх застосувати на практиці: вільно орієнтуватися на іншомовних сайтах підчас пошуку відповідей, вміння використовувати системи-перекладачі, он-лайн словники. Найкращі творчі роботи були розміщені на сайті циклової комісії викладачів іноземних мов педколеджу. Отже, використання можливостей інформаційно-комунікаційних технологій для організації й проведення дистанційних олімпіад дозволяє урізноманітнити й вдосконалити форми та види роботи з обдарованими студентами, перейти від пасивного засвоєння навчального матеріалу до використання  активних методів, активізувати взаємодію студент-викладач, посилити мотивацію учасників навчального процесу. Від рівня сформованості готовності самого вчителя до формування творчої особистості учнів залежить його здатність і готовність залучати своїх учнів до творчості у вивченні іноземної мови. На нашу думку, процес формування творчого потенціалу як важливого компоненту майбутньої професійної індивідуальності залежить від організації всього навчально-виховного процесу, який би спонукав до подальшої самостійної пошукової творчої професійної діяльності, творчого саморозвитку як педагога-професіонала. Методичні рекомендації: Для розвитку творчої компетенції студентів треба: створити умови для випереджального розвитку їх здібностей, активізувати пізнавальну самостійність, не подаючи ніяких знань у готовому вигляді; використовувати творчі, проблемні завдання; керувати самоосвітою обдарованих студентів: навчити трансформувати особистий досвід і вивчений матеріал з літературних джерел, творчо обґрунтовувати результати роботи, конструювати новий досвід; надавати простір для вільного індивідуального розвитку і самоконтролю; створювати умови для максимального напруження інтелектуальних сил; використовувати різноманітні форми творчого співробітництва студентів; за допомогою рефлексивного управління навчальної діяльності формувати навички самоорганізації, саморозвитку, самореалізації, самовизначення особистості у творчій діяльності. Список використаної літератури Богданова Т. Г., Корнілова Т. В. Діагностика пізнавальної сфери дитини. - М.: Роспедагентство, 1994.Богоявленська Д. Б. Психологія творчих здібностей: Учеб. Посібник для студентів вищ. навч. закладів. - М.: Изд. Центр "Академія", 2002.Большакова Л. А. Розвиток творчості молодшого школяра. Ж-л "Завуч початкової школи". № 2, 2001.Єгоров О. Комунікативна функція навчального заняття. // Учитель - 2001 - № 1 - с.  52-54Козвоніна В. П. Розвиток творчих здібностей учнів. Поч. шк. 2000. № 7.Мотков О. І. Психологія самопізнання особистості. Практичний посібник. - М.: "Трикутник", 1993.Полат Є. С. Метод проектів на уроках іноземної мови. // ИЯШ - 1991 - № 2 с.  3-10Панова Л. С., Андрійко І. Ф., Тезікова С. В. та ін. Методика навчання іноземних мов у загальноосвітніх закладах, – К.: ВЦ "Академія", 2010. – 328с.