title: Уроки ЗНО

description:
Переглядаючи свої нотатки, які я робила, готуючись до виступу на серпневих секційних засіданнях, стосовно типових труднощів при виконанні завдань у форматі ЗНО, я зрозуміла, що з 2009 року, коли я вперше працювала екзаменатором і перевіряла завдання з розгорнутою відповіддю з англійської мови ніч

                  ого, крім критеріїв, не змінилося: ті ж труднощі, ті ж типові помилки дітей. Тому хотілося б поділитися з колегами своїми спостереженнями та висновками та дати декілька порад, які, надіюсь, будуть слушними. Проаналізуємо структуру тесту з читання (Reading) та використання мови (Use of English). Серед багатьох тестів виділяються три типи: на знаходження відповідників (matching), тест множинного вибору (multiple-choice) та заповнення пропусків з довідкою (gap filling). Ці тести перевіряють навички оглядового читання, навички читання для знаходження конкретної інформації та лексико-граматичні навички. Завдання з письма вимагає від дітей знання формату дружнього та ділового листа (an informal letter, a formal letter). Про те, як навчити дітей виконувати тести з читання було сказано та написано чимало. Я б додала, що тести з читання – це ті ж кросворди: чим більше розв’язуєш, тим легше справляєшся з кожним наступним. Мені хотілося б зупинитися на завданні з розгорнутою відповіддю. Найперше, що необхідно порадити: ознайомтеся з критеріями оцінювання, доведіть їх до учнів та запровадьте оцінювання всіх творчих робіт своїх учнів за цими критеріями. Знаючи, що від тебе очікують, легше виправдати очікування. Не буду повторювати загальновідоме, скажу тільки, що з 14 балів, якими оцінювалось творче завдання у 2013 році, лише 4 (2 бали за лексику та 2 бали за граматику) – це суто оцінювання знань з англійської мови. Решта 10 балів (6 балів за розкриття 3 умов листа, 2 бали за формат та 2 бали за зв’язувальні елементи) – це уміння виконати критерії оцінювання. Серед типових труднощів, які виникали в учнів при виконанні завдання з розгорнутою відповіддю у форматі ЗНО, є такі: 1. Учні невпевнено володіють форматом листа. Вони, наприклад, не знають, що у дружньому листі перший і заключний абзац не пов’язані з темою листа. Перший абзац має бути реакцією на попередню переписку, останній – фактично компліментарним вибаченням за закінчення листа. У діловому ж листі навпаки: перший абзац пояснює причину написання, останній – виражає надію на подальшу співпрацю або реакцію з боку адресата. Крім того, у діловому листі має бути повна відповідність вітальних та прощальних фраз, тобто: Dear Mr/Mrs -------Yours sincerely, Dear Sir/Madam-------Yours faithfully, Порада вчителям. Дайте учням поняття про формати письма в англійській мові (дружній - an informal letter, діловий - a formal letter, напівділовий (semi-formal), трансакційний (transactional) листи, есе (essay), анотацію на прочитане чи побачене (a book or film review) тощо. Приділіть особливу увагу структурним та стилістичним особливостям ділового та дружнього листа, ознайомте дітей з кліше таких листів та практикуйте виконання письмових завдань на будь-яку тему у вигляді листа. 2. У переважної більшості учнів викликає труднощі організація письма у вигляді абзаців, і вони втрачають на цьому бали. Порада вчителям. Практикуйте на початку уроку мовну зарядку у вигляді так званого "5-min writing storm", де від учнів вимагається за 5 хвилин написати зв’язний абзац за поданим реченням-тезою ("topic sentence"). Це дасть змогу навчитися формулювати тезу та розвивати її у вигляді абзацу. Нагадайте їм правило "one idea – one paragraph". 3. Значна частина учнів не вміє писати зв’язне висловлювання у вигляді складних речень з використанням сполучників сурядності та підрядності, а також користуватися зв’язувальними фразами ("linkers"), що з’єднують різні ідеї та абзаци тексту і, як наслідок, - втрата балів за зв’язувальні елементи. Порада вчителям. Тренуйте дітей у поєднанні простих речень у складні за допомогою сполучників та дайте їм необхідний запас зв’язувальних кліше за певними функціями. Наприклад, для протиставлення вживаються: but, however, though, although, on the one hand, on the other hand та ін. Запропонуйте учням з’єднати один і той самий мовний зразок (She is young. She is experienced.) у складнопідрядне речення по-різному, кожен раз із новим зв’язувальним елементом. 4. Учні забувають, що умови листа мають бути розроблені, тобто, має бути написано 2-3 речення, які б розтлумачували умову. Порада вчителям. Учіть своїх дітей говорити і писати поширено. Корисною тут може виявитися вправа: ідея ---теза---додаткові тези. Наприклад, учням пропонується ідея (the importance of sport). Її треба виразити повним реченням –тезою (It’s a common knowledge that sports is an important part of everybody’s life.), а потім додати декілька роз’яснюючих речень (It helps us to keep physically fit. With the help of sports we can also spend quality time and make friends.) Таким чином, діти зрозуміють, що таке розроблена умова і не втратять дорогоцінних балів. 5. Звичайно є проблеми з лексичним запасом та граматикою. Їх найважче вирішити, тому що лексичний запас та граматична компетенція формуються роками. Однак і тут можна дещо порадити. Порада вчителям. Збагачуйте вокабуляр учнів оціночними (якісними) прикметниками ("opinion adjectives") типу: fascinating, magnificent, extraordinary, тощо і спонукайте їх до вживання пар: прикметник-іменник, дієслово-прислівник (не просто предмет, особа, явище, а – який?; не просто дію зроблено, а – як саме?) Серед найпоширеніших типових помилок з граматики є такі: вживання артиклів у базових правилах, порядок слів у реченні та вживання часових форм дієслова. Багато також орфографічних помилок. Вирішення цієї проблеми потребує системної роботи учителя над граматикою та правописом упродовж усього навчання дитини в школі. Проте, не лишнім буде ознайомити учнів з тими чотирма найгрубішими помилками, які за критеріями, "з’їдають" бали за граматику, а саме: порядок слів у англійському реченні; вживання інфінітива без частки to; вживання незлічуваних іменників типу "advice"; вживання особових форм дієслова (is, am, are, like, likes, have, has, was, were, тощо). На останок, декілька загальних порад. Учіть дітей розраховувати час, відведений для тесту, залишати хоча б декілька хвилин для перевірки зробленого. Порадьте їм записатися на пробне тестування, щоб ознайомитися з процедурою і самим тестом. Таким чином, ви допоможете їм зняти хоча б частково психологічну напругу перед реальним тестом. Я іноді кажу своїм учням: "Англійська мова – це ліс, у якому вам треба орієнтуватися самостійно. Я лише провідник, який виводить на потрібні стежки". Давайте станемо для своїх учнів провідниками у складній інновації під назвою ЗНО. P. S. Кожного року критерії оцінювання доопрацьовуються та змінюються. Організатори ЗНО дослухаються до думок екзаменаторів і за 5 років значно спростили зміст тесту з англійської мови та критерії до оцінювання завдань з розгорнутою відповіддю.

category: Методика та технологія


title: Особливості розвитку координаційних здібностей у слабочуючих дітей у процесі фізичного виховання

description:
Фізична культура в школі є невід’ємною частиною формування загальної культури особи сучасної людини, системи гуманістичного виховання школярів. Свої соціальні функції фізична культура реалізує в системі фізичного виховання як найважливішого засобу соціального становлення громадянина. Цілеспрямова

                  но педагогічного процесу по залученню школярів до цінностей загальнонародної фізичної культури. Поєднуючи заняття фізичної культури з загально фізичною підготовкою, ми тим самим здійснюємо процеси усесторонньої фізичної підготовки, що має велике оздоровче значення. Будучи невід’ємним компонентом виховання в широкому змісті слова, фізичне виховання відіграє суттєву роль як загально-педагогічних, так і специфічних навчально-виховних завдань. Специфічний зміст фізичного виховання складає фізичне формування та виховання фізичних якостей як людини, так і дитини. По-перше, це здійснюється шляхом навчання й зв’язане переважно з формуванням рухових умінь, навичок і спеціальних завдань; по-друге – спрямоване на розвиток життєво важливих властивостей людського організму, що відносяться до фізичних якостей і визначають у комплексі загальний рівень фізичної працездатності. У процесі зміни поколінь через фізичне виховання відбувається передача раціонального досвіду, що накопичується людством для використання рухових можливостей, якими потенційно володіє людина, і забезпечується тією чи іншою мірою, яка спрямована на фізичний розвиток людей. Відомо, що до теперішнього часу рівень розвитку координаційних здібностей у дітей, що досягається в процесі фізичного виховання в школі, у тому числі на уроках фізичної культури, відносно невисокий і не задовольняє сучасним вимогам. В той же час теза про пріоритетність заходів, пов'язаних з охороною здоров'я дітей, підвищенням їх функціональних можливостей, рівня фізичної і рухової підготовленості, є ведучим в програмі загальноосвітньої школи та школи-інтернату. На сучасному етапі розвитку суспільства дуже гостро постає проблема інвалідізації дітей із різноманітними порушеннями у розвитку, в тому числі з розладами слуху. За даними ЮНЕСКО, у світі налічується 250 мільйонів дітей з обмеженими можливостями у віці до 16 років, у тому числі 42 мільйони осіб із розладами слуху, які мають помірні, тяжкі та глибокі порушення. В урядовій програмі "Діти України", "Національній доктрині розвитку освіти України у ХХІ столітті" наголошується на необхідності посилення уваги до освіти дітей з відхиленнями психофізичного розвитку в системі суспільного виховання, забезпечення їхньої повноцінної життєвої діяльності, соціального захисту, умов для максимальної реабілітації. На думку Н. Г. Байкіна, В. В. Засенко, С. О. Зиков, Б. В. Сермеєв, М. К. Шеремет та ін., втрата слуху, особливо в ранньому віці, негативно позначається на формуванні індивідуальності людини, розвитку функціональних систем і гальмує її соціальну, побутову і психологічну адаптацію, тому вивчення змін у функціональних системах, що взаємодіють і впливають на слуховий аналізатор, має суттєве значення не тільки для діагностування хвороби та викликаних нею ускладнень, але і для обґрунтування і вибору ефективної методики корекції рухових порушень у слабочуючих. Аналіз останніх досліджень, які проведені І. М. Бабій (2002), І. В. Ковшовою (1997), Я. В. Крет (2000), А. В. Мут’євим (2003), О. В. Романенко (1997), О. І. Форостян (2001), дозволяє стверджувати, що для рухової сфери дітей із розладами слуху характерні наступні порушення: не точна координація рухів; невпевненість у рухах; повільне оволодіння руховими навичками; трудність збереження статичної та динамічної рівноваги; низький рівень розвитку орієнтування у просторі; повільний темп виконання рухів; низький рівень розвитку рухових якостей (особливо спритності, витривалості та сили); нижча швидкість зворотної реакції; невиразне зняття гальмуючого впливу кори головного мозку. Таким чином, здібність поєднувати рухи різними частинами тіла, а також переключатися з одних рухів на інші розвивається як під час індивідуального розвитку, так і в процесі формування різноманітних рухових навичок. Встановлено, що ця здібність в період з 7 до 13 років значно покращується, навіть у дітей із розладами слуху. Найбільш важкими вправами є різнонаправлені вправи, що виконуються у фронтальній і горизонтальній площинах. Точність просторової оцінки руху з віком збільшується і досягає найвищого рівня до 12-13 років. За даними Л. Н. Динилової (1968), О. М. Худолія (2005) заняття гімнастикою прискорюють розвиток точності відтворення руху у віковий період від 9 до 13 років. За даними В. С. Фарфеля (1975), М. И. Семенова (1964), А. В. Ніколаєнко (1967), з віком поліпшується здібність до диференціювання рухів, до 12-14 років вона досягає найвищого рівня, як у здорової дитини, так і у дитини з вадами слуху. Якщо казати про точність, то точність диференціювання різних за величиною м’язових зусиль удосконалюється найбільш активно до 13-14 років. Тому, що м’язові зусилля на 75% від максимального оцінюються краще чим на 50%, а найгірше оцінюються зусилля на 25% від максимального. Якщо казати про точність метання у вертикальну ціль, то воно значно підвищується з віком. У школярів, які не займаються спортом, точність зростає до 14 років, а у віці 15-16 років починає знижуватися. У дівчаток вона досягає найбільшої величини в 13 років. О. П. Панфілов (1968) указує, що в розвитку чутливості вестибулярного і рухового аналізаторів, організації стійкості до вестибулярних подразнень великі можливості закладені в ранній період розвитку організму. В. Н. Болобан (1968) підкреслює, що функціональні можливості вестибулярного аналізатора різко зростають в період від 8 до 13-14 років, досягаючи максимального розвитку до 13-14 років у хлопчиків. Дослідження, проведені Ю. П. Кобяковим (1969, 1976), А. А. Золотухіним (1965), Б. И. Бірючковим (1971), В. Ф. Гружевською (1978), показують, що систематичне застосування спеціальних та корекційних вправ, направлених на подразнення вестибулярного аналізатора, сприяє підвищенню вестибулярної стійкості у дітей молодшого шкільного віку. На розвиток координаційних здібностей впливають генетичні фактори. За даними Л. П. Сергієнко (2004): на розвиток координаційних здібностей рук помірно впливають спадкові фактори, в процесі тренування генотипа зменшується; на розвиток здібності до диференціювання просторових характеристик руху помірно впливають спадкові фактори; на розвиток здібності до диференціювання просторово-динамічних характеристик руху однаково впливають спадкові і середовищні фактори; на статичну рівновагу однаково впливають спадкові і середовищні фактори; розвиток координаційних здібностей контролюється генотипом більше у жінок, ніж у чоловіків. Таким чином, у процесі розвитку координаційних здібностей потрібно постійно здійснювати індивідуальний підхід, враховуючи, що під час усіх віково-статевих періодів від 7-17 років виявляється яскраво виражені індивідуальні особливості їх розвитку. У зв’язку з цим проводилося педагогічне тестування на базі "Харківської спеціальної загальноосвітньої школи-інтернату І-ІІІ ступенів №6". У дослідженні використовувалися такі методи, як: теоретичний аналіз, узагальнення науково-методичної літератури, педагогічне тестування. Важливого значення набуває здатність дітей школи-інтернату, намагатися старанно здійснювати складні за координацією рухи, керувати ними і переключатися з одних рухів на інші, намагатися швиденько виконувати нові і відповідності із умовами зовнішнього середовища яке змінюється, вимагає взаємодії незліченних індивідуальних функцій, які з успіхом спілкуються одна з одною. Це створює економічність, функціональність, динамічність, силу, ефективність і спритність. Іншими словами, координація руху виникає як результат гармонійного поєднання натхненої думки та добре налагодженого тіла, що можливо при дотримуванні основних умов: Перша умова – навчання руховим діям. Друга умова – розвиток фізичних якостей. Третя умова – навчання вмінню точно оцінювати рух у просторі, часі і за ступенем м’язових зусиль. Точність і координація рухів забезпечуються добре розвиненим м’язовим почуттям. Воно є результатом діяльності рухового аналізатора, яке можна вдосконалювати тільки при спеціальному навчанні за допомогою фізичних вправ. І. П. Павлов, кажучи про можливість управляти рухами, вказував, що якщо людина не відчуває в кожний момент своїх рухів, то й не може управляти ними. В свій час П. Ф. Лесгафт переконливо довів, що тільки через сприйняття часу і простору, які дають можливість аналізувати різноманітні рухи частин тіла і порівнювати їх між собою, можна навчити володіти ними в досконалості. Вочевидь, одна із головних умов успішного навчання руховим діям дітей "Харківської спеціальної загальноосвітньої школи-інтернату І-ІІІ ступенів №6" – виховувати здатність керувати рухами, яка тісно пов’язана з вмінням оцінювати в часі, просторі і за ступенем м’язових зусиль. Список літератури Байкина Н. Г., Сермеев Б. В. Физическое воспитание в школе глухих и слабослышащих. - М., 1991.Волков Л. В. Теория и методика детского и юношеского спорта. – К.: Олимпийская литература, 2002. – 295 с.Выгодский Л. С. Проблемы периодизации детского развития//Вопросы психологии, №2, 1972. – С. 14-16.Засенко Н. Ф. Педагогічні передумови підвищення освітнього рівня учнями з вадами слуху: Зб. Матеріалів І Всеукраїнської конференції з історії навчання глухих в Україні. -2001. -С. 57-62.Колишкін О. В. Особливості використання засобів адаптивного фізичного виховання у роботі із слабочуючими старшокласниками. Педагогіка, психологія та медико-біологічні проблеми фізичного виховання і спорту. – 2005 - №14 – С. 17.Сергієнко Л. П. Практикум з теорії і методики фізичного виховання. - Харків.: ОВС, 2007.Тимошенко Б. М., Чередніченко Т. М. Рухові здібності людини і методика їх розвитку:Навчальний посібник. – Кам’янець – Подільський: Кам’янець – Подільський державний університет, редакційно – видавничий відділ, 2007. – 284 с.Худолій О. М. Загальні основи теорії та методики фізичного виховання: Навчальний посібник. – Харків: "ОВС", 2007. – С. 214.Шеремет М. К. Готовність дітей зі зниженим слухом до навчання у школі: Навчальний посібник. – К.: ІСДО, 1996. – 104 с.

category: Методика та технологія


title: Дидактична гра - засіб формування комунікативних навичок дітей із вадами слуху

description: У статті на заявлену тему автори пишуть, що у процесі гри нечуючі учні навчаються спостерігати, порівнювати, класифікувати предмети, робити узагальнення усною мовою. Діти працюють із використанням ігрових матеріалів легше, веселіше, продуктивніше

category: Методика та технологія


title: Орієнтовні завдання інтелектуальної гри-конкурсу знавців української мови

description: Подано систему завдань на заявлену тему для учнів 9-го класу, мета яких - розширити, поновити знання школярів з української мови; збагачувати словниковий запас учнів; формувати розуміння того, що українська мова - наш скарб

category: Методика та технологія


title: Критичне мислення на уроках французької мови

description: У матеріалі на заявлену тему щодо вивчення французької мови як другої іноземної авторка пише, що залучені у процес критичного мислення, учні самостійно добувають знання, навчаються формулювати власні думки та з повагою ставитись до інших думок

category: Методика та технологія


title: Застосування Інтернет і медіаосвітніх технологій у навчально-виховному процесі в умовах збагачення інформаційної компетентності інноваційної особистості учня через здійснення дослідно-експериментальної роботи на базі загальноосвітнього навчального закладу

description:
У статті розглянуто ключові організаційно-методичні заходи щодо запровадження зазначених технологій у практику роботи школи. Ключовим аспектом здійснення дослідно-експериментальної роботи залишається психолого-педагогічне забезпечення, результати якого дають можливість коригувати хід експерименту. Д

                  одається медіапрезентація

category: Методика та технологія


title: Цікава граматика

description: Розробка дидактичних розвиваючих ігор з української мови на заявлену тему для учнів початкової ланки

category: Методика та технологія


title: Комплексна система завдань до оповідання Л. М. Толстого „Після балу”. (Рос. мова)

description: Завдання для комплексного оцінювання учнів 8-го класу зі світової літератури: спостерігаємо за розвитком головних героїв твору; працюємо з літературними термінами; знайомимося з новими поняттями; учимося аналізувати твір; учимося пояснювати задум автора; учимося культурологічному аналізу тощо

category: Методика та технологія


title: Календарно-тематичне планування

description: Календарно-тематичне планування уроків фізичної культури в 7-му класі з навчальної теми „Футбол” у форматі медіапрезентації

category: Методика та технологія


title: Сучасні комп’ютерні технології на службі у вчителя

description:
На початку XXI століття людство вступило в нову стадію свого розвитку – постіндустріальну еру, яка характеризується виникненням нових систем інформаційних технологій і, як наслідок, нових трансформацій освіти. Як відомо, освіта є самостійною системою і одночасно стратегічним ресурсом держа

                  ви. Тому розвинені країни досить активно розробляють та впроваджують інформаційні технології в систему освіти. В Україні їх упровадження набуває все більш масштабного і комплексного характеру. Сучасних студентів вже мало цікавлять традиційні лекції - сьогодні молодь надає перевагу інтерактивним технологіям. До того ж ці методи, на думку викладачів, є дуже результативними (підвищується рівень як успішності, так і якості навчання). Інформаційними технологіями називають усі технології, які використовують спеціальні інформаційні технічні засоби (комп’ютер, аудіо-, відео-, кінотехніка). Комп’ютерні або нові інформаційні технології навчання – це процеси підготовки і передачі інформації, засобом впровадження яких є комп’ютер. Для високого рівня засвоєння матеріалу у старших класах учням все частіше необхідний доступ до мережі Інтернет. Під час вивчення теми «Служби Інтернету» в 10 класі потрібне підключення до мережі Інтернет на кожному уроці. Розвиток сучасних технологій 3G дозволяє надати таку можливість навіть у віддалених селах. Але все-таки технологія тільки розвивається, і при великій кількості користувачів одним підключенням до мережі Інтернет отримаєш дуже малу середню швидкість на кожний комп’ютер або взагалі нічого. При викладанні інформатики та використанні підключення до мережі Інтернет в класі, де всього 7 учнівських персональних комп’ютері, це одна з основних проблем. Я витратив певний час на вирішення даної проблеми, а саме: як на практиці дозволити десятикласникам попрацювати з електронною поштою і службою обміну миттєвими повідомленнями. Основними вимогами до програмного забезпечення (ПЗ) були: безкоштовність, операційна система Windows. Також для того, щоб учень зміг повторити здобуті на уроці навички вдома – мінімальна різниця між їх використанням у мережі Інтернет та в класі інформатики (без підключення до Інтернету). Першим кроком було знаходження ПЗ для реалізації локального сервера електронної пошти. Результатом пошуку стала програма – hMailServer. Розібравшись у налаштуваннях та використавши у якості програми поштового клієнта Mozilla Thunderbird, зміг створити 7 адрес електронної пошти. Наприклад, одна з адрес - user2@krasnopilka.edu. Учні листувалися між собою в класі й вивчали основи роботи з електронною поштою та інтерфейс програми поштового клієнта. Другий крок - це здобуття учнями навичок роботи через веб-інтерфейс. Для цього використовуємо теж hMailServer, але потрібно ще якось створити доступ до електронної пошти через веб-інтерфейс. Вирішення цієї проблеми – використання локального веб-сервера та клієнта. На практиці добре зарекомендували себе XAMPP Vertrigo та клієнт roundcubemail. Результатом правильного налаштування програми стала можливість одразу потрапляти на вікно введення логіну та пароля, просто ввівши у браузері krasnopilka.edu. Виконавши два пункти, учні можуть здобути знання з використання електронної пошти та закріпити їх на практиці. Тепер перейдемо до вирішення проблеми з службою обміну миттєвими повідомленнями (як реалізувати це, використовуючи наявне апаратне забезпечення – вчительський комп’ютер). Серед всіх запропонованих варіантів із вирішення даної проблеми дуже добре зарекомендувало себе програмне забезпечення з організації Jabber-сервера в офісі OpenFire. Додаткові вимоги до даного ПЗ: використання в якості клієнтів популярні програми, такі як Miranda IM, Pingin, Spark. Також є можливість використовувати веб-інтерфейс для доступу до мережі обміну миттєвими повідомленнями. Кінцевий результат налаштування: учні можуть реєструватися з власним логіном та паролем та входити як зареєстрований користувач через програми-клієнти або браузер. Використовуючи XAMPP Vertrigo, можна також вивчати та засвоювати на практиці основи веб-програмування в 11 класі, демонструвати учням результати їх роботи при створенні простих веб-сайтів та можливості сучасних систем керування контенту (CMS). Найпоширеніші з них – Wordpress, Joomla, phpBB. При написанні коду веб-сторінок зарекомендували себе такі редактори як Notepad++, Bluefish. Згадане програмне забезпечення було на практиці перевірене на апаратній базі комп’ютерного класу СЗШ І-ІІІ ст. с. Краснопілки. Додатково ще можу порекомендувати (якщо виникають проблеми при налаштуванні кожного учнівського комп’ютера, як-от наявність малої кількості комп’ютерів у класі, коли учні беруть ноутбуки на уроки інформатики): для демонстрації самого принципу обміну миттєвими повідомленнями можна використати програму Lan.X. Треба об’єднати всі ПК у єдину локальну мережу. Програма зручна тим, що працює децентралізовано навіть при наявності 2-х комп’ютерів у мережі. При використанні програм, наведених вище, взагалі не потрібний доступ до мережі Інтернет. Якщо є можливість використати окремий комп’ютер для реалізації цих технологій та навички роботи з операційними системами сімейства UNIX, в Інтернеті існує багато статей щодо установки та налаштування веб-сервера, сервера електронної пошти та Jabber-сервера. На практиці я перевірив тільки три представники: Ubuntu Server, FreeBSD та Zentyal. Перші двоє вимагають знання і певного досвіду, останній має графічний інтерфейс, що значно спрощує встановлення та налаштування, але збільшує вимоги до обладнання. Для отримання досвіду з використання операційних систем сімейства UNIX (не здійснюючи маніпуляцій з встановленою операційною системою на комп’ютері) рекомендую використовувати систему віртуальних машин. Наприклад, програма VirtualBox дозволяє створювати віртуальний комп’ютер із заданими параметрами та на базі нього тестувати або відпрацьовувати ідеї та налаштування. Підсумки здійсненої роботи. Підготовлено програмну базу для вивчення однієї з основних тем у знанні комп’ютерних технологій, необхідних сучасній молодій людині. Вміння використовувати електронну пошту та обмінюватися повідомленнями значно підвищують рівень інтеграції в суспільство, де інформація – один із провідних аспектів життя. Навички, здобуті при засвоєнні даних тем, допоможуть при подальшій профорієнтації, виборі майбутньої професії, пошуку роботи та використанні веб-сервісів (наприклад, для оформлення резюме, які є основними джерелами інформації для роботодавців).

category: Методика та технологія


title: Розвиток технічного мислення засобами сучасних інформаційних технологій

description:
Матеріал статті присвячено актуальній проблемі сучасної школи - розвитку інтересу учнів до трудового навчання, мотивації навчальної діяльності, розвитку технічного мислення. Зміст даної роботи розкриває можливості та потенціал використання інформаційних технологій на уроках технологій, їх значення д

                  ля процесу розвитку в учнів технічного мислення

category: Методика та технологія


title: Дидактичні ігри на уроках навчання грамоти з шестирічними дітьми

description: У матеріалі на заявлену тему авторка пише, що в учнів шестирічного віку, як і в дошкільнят, переважають ігрові інтереси, довільна поведінка, наочно-образний характер мислення, практичне ставлення до розв’язування завдань (спрямованість уваги на результат, а не на спосіб дії)

category: Методика та технологія


title: Використання епізодів із художніх і документальних фільмів для створення проблемних ситуацій на уроках правознавства та в позакласній роботі з метою активізації пізнавальної діяльності учнів

description: У статті на заявлену тему автор пише, що сучасні технічні засоби дозволяють створювати проблемні ситуації при вивченні правознавства різними шляхами, наприклад, це перегляд епізодів із художніх і документальних фільмів і розв’язання задач із конкретних життєвих правових ситуацій

category: Методика та технологія


title: Календарно-тематичне планування

description: Розробка календарного тематичного плану курсу «Фізична культура» в 4-му класі

category: Методика та технологія


title: Літературний турнір як інноваційна форма позакласної роботи, спрямована на активізацію пізнавальної діяльності учнів під час вивчення творчості Т. Г. Шевченка

description: У статті на заявлену тему авторка пише, що глибше вивчити шевченкову літературну спадщину, осягнути його філософські думки, краще зрозуміти мистецькі твори допоможе така інноваційна форма роботи, як міський турнір юних літературознавців, присвячений вивченню творчості Великого Кобзаря

category: Методика та технологія


title: Оздоровлення обдарованих дітей в літній школі "Ерудит"

description: Літня школа - це тимчасове об’єднання суб’єктів навчально-виховного процесу, що створюється на добровільних засадах. Це школа нового покоління з новими формами роботи з молоддю, яка сприяє вирішенню головної парадигми освіти, поєднує знаннєву, діяльнісну та ціннісно-орієнтаційну складові

category: Методика та технологія


title: Активізація пізнавальної діяльності учнів початкових класів за допомогою технології ситуативного моделювання

description: У статті на заявлену тему авторка пише, що технологія ситуативного моделювання передбачає створення моделі навчання учнів у грі, тобто побудову навчального процесу за допомогою залучення учнів до гри

category: Методика та технологія


title: Практичні завдання з української літератури (початок)

description: Розробка системи практичних занять для учнів 6-го класу в різних формах організації навчальної діяльності

category: Методика та технологія


title: Формування історичного світогляду учнів шляхом розвитку критичного мислення

description:
Концепція креативної освіти ґрунтується на науково-правовій базі освітньої галузі (Загальна Декларація прав людини, Декларація прав дитини, Конвенція про права дитини, Конституція України, Національна доктрина розвитку освіти, Закони України "Про освіту", "Про загальну середню освіту" тощо).

У сучасному світі, перед яким постають завдання осягнути проблеми планетарного масштабу, методологічною парадигмою має стати творчість. Це форма людської діяльності, яка ставить за мету пошук і практичне створення нового, оригінального, унікального, кращого, прогресивного, соціально значущого. Але визначне значення має саме добротворчість як пошук шляхів покращення життя суспільства і окремої людини, що забезпечує виховання у особистості волі, працелюбства, трудової активності, чуйності як умови формування її інтелектуальних, моральних, фізичних та творчих рис і засвоєння у свідомості людини таких головних духовних цінностей як Істина, Добро і Краса. Тому саме добротворчість у концепції креативної освіти розглядається як рушійна сила становлення творчої особистості учня. Зміни якісних типів мислення відбуваються завдяки переорієнтації суттєвих позитивних властивостей від нижчого до вищого і народженням нових у останнього, що і є визначальним для процесу розвитку. Розвиток мислення полягає у систематизації поглядів, формуванні переконань, знань, їх ущільненні і кристалізації, перетворенні в єдині методологічні основи: провідні ідеї, положення, принципи, переконання, постулати тощо. Закономірно, що історичний розвиток і місце держави у світовій спільноті знаходяться у прямій залежності від здатності народу творити історію на рівні вимог сучасної доби. У формуванні історичного світогляду з позиції педагогічної філософії креативної освіти першочерговими є: філософський пошук істини, глибинного розуміння проблем, що виникають перед світовою цивілізацією; формування свідомості, яка дозволяє ставитись без упередження до інших культур, розуміння ролі і місця національного у світовій загальнолюдській цивілізації; творче, дієве ставлення до вирішення проблем світової спільноти, Батьківщини; розуміння національних ціннісних орієнтацій, національної самосвідомості та свідомості як цінності; інтелігентність, громадянськість, гуманність, гідність, честь, порядність, совість тощо. Швидке зростання загального обсягу інформації і прискорення темпів науково – технічного прогресу призвели до істотних змін у структурі суспільних відносин. Щоб задовольнити нові потреби, головною метою сучасної освіти має стати розвиток особистості, формування інтелектуальної й духовної культури людини. Таким чином, діяльність школи повинна базуватися на педагогічній філософії, що нерозривно пов'язана з творчим особистісним способом існування людини. Оскільки логіка розвитку будь - чого в природі, суспільстві та людині в креативній педагогічній системі визначається діалектикою, її поняття, категорії, закони є загальною методологічною основою. На сучасному етапі існує необхідність залучити учнів до процесу дослідження, який може бути більш цікавим і захоплюючим для них, ніж звичайне накопичення емпіричних знань. Саме тоді, коли навчання перетворюється на спілкування між людьми під час отримання нової інформації, вчитель навчає учня чогось нового. У програмах для загальноосвітніх навчальних закладів з історії України т а всесвітньої історії зазначено: "…критерієм оцінки навчальної діяльності учнів вбачають не стільки обсяг матеріалу, що залишився в пам’яті, скільки вміння його аналізувати, узагальнювати, активно використовувати в нестандартній ситуації, вміння самостійно здобувати знання, вести пошуково-дослідницьку роботу. У зв'язку з цим зростає значення самостійної роботи як на уроках, так і в процесі виконання домашнього завдання. Серед предметно-історичних спеціальних умінь і навичок учнів з історії програма передбачає у старшій школі розвивати вміння критично аналізувати й оцінювати історичні джерела. Розвиток критичного мислення – це дуже важливий аспект не лише у навчанні, а й у повсякденному житті, де герої є реальними, а їхні вчинки конкретні. Навчити учнів мислити критично – означає правильно поставити запитання, спрямувати їх увагу в правильне річище навчити самостійно робити висновки та знаходити альтернативне рішення. Вивчення історії включає набагато більше, ніж пасивне засвоєння фактів, дат, імен, подій. Історія є процесом мислення, що спирається на свідчення минулих років. При правильному викладанні історія розвиває уміння аналізу та оцінки. Слід пам’ятати слова видатного німецького педагога А. Дістервега: "Поганий вчитель пропонує істину, добрий вчитель вчить її знаходити". Сучасні підходи та формування критичного мислення ґрунтуються на загальних ідеях розвитку мислення, розроблених Л. Виготським, Д. Ельконіним, В. Давидовим та розкриті у працях з проблеми формування критичного мислення учнів С. Векслера, А. Байрамова, А. Липкіної, Л. Рибак, В. Сінельнікова, а також наробках методистів, зокрема К. Баханова, Н. Вєнцевої, В. Мисана, Л. Пироженка, О. Пометун, С. Терна та ін. Науковці та вчителі – практики прагнуть створити цілісну систему рекомендацій щодо запровадження критичного мислення. Викладачі Харківського Національного педагогічного Університету С. А. Горькова, В. І. Євдокімов, Т. А. Олійник у "Практикумі з розвитку критичного мислення" описали методику формування малих і великих груп, розподіл ролей між ними під час роботи. Найбільш доцільно використовувати роботу груп на повторювально- узагальнюючих уроках, уроках формування вмінь та навичок або при вивченні нового матеріалу. У монографії О. П. Мокрогуза "Інноваційні технології на уроках історії" розгляду проблеми критичного мислення присвячено розділ "Можливості розвитку критичного мислення у сфері сприйняття інформації". Автор систематизував прийоми критичного мислення для використання їх на різних етапах уроку. На етапі актуалізації знань доречно використовувати форсуючи запитання, такі методи як "Низка слів наперед", "Мозкова атака", "Керована діяльність". У вищеозначеній монографії надаються рекомендації щодо змісту домашнього завдання: пропонується застосовувати такі елементи, як написання творів – ессе, інтерв‘ю, елементи драматизації. Вчителі практики застосовують у своїй діяльності різні прийоми методу критичного мислення. Найбільш поширеними серед них є "Мозковий штурм", "Ялинка", "Кубування", "Торнадо", "Гронування". Мозковий штурм з використанням конвертів ("Конвертна атака") Кожному учневі видається конверт з окремим проблемним запитанням. За певний час в окремій картці необхідно надати письмову відповідь на проблемне запитання, аргументуючи свою думку. Після цього конверт надається наступному учневі, який описує власний варіант бачення проблеми. Так у конверті опиняються картки учнів всього класу. Після опрацювання проблемних питань конверт передають першому учневі. Він знайомиться зі змістом відповіді та узагальнює думки всього класу з цього питання. З метою економії часу роботу може виконувати не весь клас, а окремі учні. Прямий колективний "Мозковий штурм" Основне завдання методу полягає у створенні атмосфери вільного спілкування. Вона сприяє звільненню від критичних зауважень, абстрагуванню до звичайного перебігу думок під час вирішення конкретної проблеми.. У ході "Мозкового штурму цього типу перевагу мають вільні дискусійні стосунки між учасниками. Прийом синектики Прийом синектики являє собою групову "Мозкову атаку", всі члени якої легко орієнтуються у проблемі, що досліджується. Як правило використовуються чотири прийоми: Аналогія пряма або пошуки схожих процесів в інших видах знань. Аналогія особиста – ототожнювання себе з елементами проблемної ситуації. Аналогія символічна – використання поетичних образів і метафор для формування простору задачі. Аналогія фантастична – ігнорування законів природи. Прийом побудови асоціативного куща Прийом побудови асоціативного куща допомагає вільно і відкрито розмірковувати за певною темою. Доцільно використовувати на етапі актуалізації. Правила створення асоціативного куща Напишіть головне слово або фразу у центрі дошки чи аркушу паперу. Записуйте слова і фрази, що спадають на думку, з даної теми. Всановлюйте зв’язок між ними. Після складання куща вкажіть аспекти, які потребують додаткової інформації. Звертайте увагу на процес дослідження теми: виділіть відоме, виправте помилкові ідеї, розглядайте неординарні пропозиції. Критичне мислення не відкидає, а й вважає одним із продуктивних та ефективних прийомів лекції. Учитель читає лекцію не більше 20 хвилин. Обмеження в часі є досить суттєвим, оскільки увага учнів значно послаблюється після перших 15-20 хвилин. Потім протягом 4-5 хвилин ставляться запитання та заслуховуються відповіді на них. Після цього учитель підбиває підсумки обговорення. Цей прийом повинен бути невід’ємним атрибутом в арсеналі вчителя. Він сприяє не лише автоматичному засвоєнню нових знань, а й вимагає постійної уваги та пошуку відповідей на запитання. Різновидом навчальної діяльності є диспут. Організація диспуту заснована на висвітленні різних думок з найбільш дискусійної теми. Успіх дискусії багато в чому визначається темою, яка включає хоча б дві суперечливі позиції. Вчитель ретельно продумує завдання диспуту, його хід, можливі варіанти, висновки яких учні повинні дійти в результаті обговорення. Дискусії в класі проходять успішно, якщо кожен розуміє правила проведення дискусії і дотримується їх. Правила допомагають учням і дорослим користуватися своїми правами і відчувати відповідальність. Можна організувати на уроці дискусію, тільки якщо учні добре знають тему. Під час обговорення певної теми чи проблеми можна організувати дебати. Для їх проведення необхідно визначитись з позицією в обговоренні теми. У процесі підготовки до дебатів учням доцільно зосередитись на пошуку фактів. В процесі дебатів розвиваються комунікативні навички. Проведення дебатів є ефективним засобом вироблення в учнів вміння зрозуміло й логічно сформулювати свою позицію, знаходити переконливі факти й аргументи на свою підтримку. Навчання оптимально розвиває мислення, в тому числі й критичне, за умови, якщо учень не тільки набуває історичних знань, а й засвоює способи здобуття цих знань. Отже, необхідне залучення школярів до процесу дослідження, який є набагато цікавішим й захоплюючим для них, ніж просте накопичення емпіричних знань. Під час роботи з історичними джерелами, зокрема історичними документами у учнів розвиваються такі навички критичного мислення, як вміння формувати неупереджене ставлення, думки і судження, аналізувати факти, давати оцінку діям історичних осіб, піддавати сумніву логічну непослідовність у викладі подій автором документа, формувати особисту позицію бачення даного історичного факту чи історичних осіб. Одним із найдієвіших методів формування критичного мислення на уроках історії є метод проектів. Проектний метод допомагає учням самостійно пройти всі етапи дослідження обраної проблеми, формує навички пошукової, аналітичної, творчої діяльності. Особливо популярними серед школярів є проекти краєзнавчої, історико-політичної, правознавчої спрямованості. Розрізняють кілька типів проектів: дослідницькі, творчі, ігрові, інформаційні та практично – орієнтовані проекти. Даний метод потребує ґрунтовних знань, практичних навичок, розвиває творчі здібності учасників проекту. Література 1. Програми для загальноосвітніх навчальних закладів. Історія України 5-11 кл. Всесвітня історія 6-11 кл. - К.: Шкільний світ, 2001. - 141 с. 2. Баханов К. О. Технологія розвитку критичного мислення мислення як психолого –педагогічне явище// Історія та правознавство. -2008. №33- С. 3-4 3. Мокрогуз О. Інноваційні технології на уроках історії. – Х.: ВГ "Основа", 2007. -192 с. 4. Пометун О., Пироженко Л. Сучасний урок та інтерактивні технології навчання. _ К.:А. С. К., 2004. – 328 с. 5. Пометун О., Фрейман Г. Методика навчання історії в школі. – К.:Генеза, 2006. 328с 6. Терно С. Критичне мислення: чергова мода чи нагальна потреба// Історія в школах України. – 2007. №4-С. 13-15 7. Шарко В. Д. Сучасний урок: технологічний аспект/ Посібник для вчителя і студентів. – К.: Фенікс, 2006. – 225 с.

category: Методика та технологія


title: Задачі на роботу та продуктивність праці

description: Розробка системи задач на заявлену тему в 9-му класі. Даний матеріал є зручним для роботи з дев’ятикласниками під час узагальнення теми „Елементи прикладної математики” та під час підготовки до екзамену

category: Методика та технологія


title: Використання хмарних технологій для роботи з учнями

description: У статті на заявлену тему з досвіду роботи авторка пише, що спільна робота учнів за допомогою хмарних технологій може бути організована в реальному часі одночасно. У цьому випадку кожен учень бачить, як працюють інші, на якому етапі вони виконують завдання, що саме пишуть чи малюють

category: Методика та технологія


title: Фізичні диктанти, 9 клас

description: Подано систему фізичних диктантів на чотири навчальні теми в 9-му класі за двома варіантами в тестовій формі

category: Методика та технологія


title: Креативне осмислення художніх творів - шлях до формування національно свідомої особистості

description:
Сучасний урок – це передусім урок, на якому вчитель уміло використовує всі можливості для формування особистості учня, його активного розумового розвитку, а також розвитку творчих здібностей дитини. Таким чином, завдання педагога – створити умови для самоствердження, самореалізац

                  ії та саморозвитку особистості. «Не требу учителеві в своїх викладах вичерпувати тему: треба давати дітям змогу самим доходити до остаточного розуміння», - наголошувала Софія Русова. ключовими принципами в роботі педагога мають стати проблемність, свідоме засвоєння учнями, зацікавленість, самостійність, толерантність, емоційна розкутість, психологічна комфортність. За такого підходу ми не лише передаватимемо істину дитині, а вчитимемо знаходити її. Тому на наше переконання, весь навчально-виховний процес має бути зорієнтований на використання ефективних педагогічних технологій, за допомогою яких не просто поновлювалися б знання та вміння, а й розвивалися б такі якості учня, як пізнавальна активність, самостійність, уміння здобувати знання, творчо виконувати завдання. За словами А.Дістервега, поганий учитель передає істину, добрий – вчить знаходити її. І саме від нас, дорослих, вважав Сухомлинський, залежить, чи відчує дитина романтику, красу пізнання. Доброзичливе, щире, відкрите, наукове, емоційне спілкування – ось що таке уроки мови та літератури, на яких може не бути ні вчителя, ні учня, а тільки читачі, які йдуть незвіданими літературними стежками, дивуються , сперечаються, діляться враженнями, пізнають нове, вчаться аналізувати життєві події. Учитель має поставити перед собою чітке завдання – навчити дітей читати художній твір, а це передбачає вміти: Відчувати приховані думки; Бачити життя героїв, їхній внутрішній світ; Робити висновки, уявляти можливе продовження твору; Знаходити ключові слова, важливі деталі, потрібно для розуміння й усвідомлення прочитаного. Без цього не можна сформувати мислячу, творчу, інтелектуально розвинену особистість. Щоб учні повноцінно сприймали твір, зуміли його «прочитати», вчитель може скористатися такими методичними прийомами, як «входження у твір» і «внутрішні паралелі». «Входження у твір» - це усвідомлення аури героїв, їхнього світосприймання, моральних норм, способу мислення, поглядів на світ, що в свою чергу забезпечує глибше осягнення твору. Отже, поряд із перевіреними на практиці методичним арсеналом педагог повинен прагнути використовувати нові форми занять, методи і прийоми, пропонувати учням диференційовані проблемно-пошукові завдання, вправи, що стимулюють до пошуку аналогій, формують критичність мислення. Тема: «Світ для мене – це дивне видіння…» (за повістю Михайла Стельмаха «Гуси-лебеді летять…») Мета: проаналізувати сприйняття Михайликом навколишнього світу крізь призму особливостей мислення і світорозуміння підлітків; дослідити лексичне багатство і поетичність мови повісті; методом психологічного дослідження дослідити особливості мови підлітків; стимулювати учнів до висунення альтернативних припущень та здогадів, надати можливість досліджувати свої припущення в процесі обговорення; виховувати любов до рідного краю, мови, нетлінних національних скарбів, родинних цінностей. Обладнання: асоціативні малюнки, створені учнями; аудіозаписи; записи на дошці; технологічні картки; макет словника «Перлини народної мудрості». Форма уроку: урок-літературне дослідження. Метод: проблемно-пошуковий. І. Вступна частина. 1. Організація класу. 2. Підготовка до роботи на уроці. Вступне слово вчителя. Дорогі діти! Сьогодні у нас звичайний і незвичайний урок. Звичайний він тим, що ми продовжимо роботу над розпочатою темою. Сьогодні ми здійснимо подорож у Країну Дитинства. ІІ. Актуалізація опорних знань. 1.Слово вчителя з елементами бесіди. Діти! Ми закінчили працювати над змістом твору Михайла Стельмаха «Гуси-лебеді летять…»: а) Визначте жанр цього твору. б) На попередньому уроці ми працювали над змістом твору, тож нагадайте мені, про дитячі роки якої видатної людини ви дізнались із повісті? А як же такі твори називаються? в) А що таке дилогія? г) Скільки було років автору, коли була написана повість? Оскільки художній твір не можна збагнути, оцінити, вивчаючи лише окрему його частину, то другу частину дилогії «Щедрий вечір» ми розглянемо на уроці позакласного читання. А сьогодні ми продовжимо роботу над повістю «Гуси-лебеді летять…» і спробуємо поринути у світ Михайликового дитинства, зрозуміти сприйняття Михайликом навколишнього світу через його дитячий світогляд, думки, вчинки, почуття. А допоможе нам у цьому наша дослідницька робота, яку ми провели. Нам потрібно буде з’ясувати, як сприймав Михайлик навколишній світ, особливості його мислення і світорозуміння; що стало ґрунтом для зародження і розвитку творчих здібностей хлопчика, що стало складовим у формуванні повноцінної творчої особистості; дослідити лексичне багатство й поетичність мови повісті, вчитися любити рідний край, мову материнську, поважати нетлінні національні скарби рідного народу. Нетрадиційний початок уроку Слово вчителя «Гуси–лебеді, гуси–лебеді! Візьміть на крила, понесіть у казку, в країну дитинства, де нерозгадані дороги і дрімучі ліси, де віща скрипка, а сонце своїми ключами відмикає землю… « Я глибоко переконана: хто читав повісті «Гуси-лебеді летять…» і «Щедрий вечір» М.Стельмаха, той не забуде опису тієї доброї хвилини, коли сонце опускає в ліси і луги, в полі і на воду свої золоті ключі, коли у світі починає владарювати диво весни, дитинства, казки… Дитинство – це земля, з якої виростають дерева людських талантів і характерів. Якими високими і широкими ці дерева не були б, там, у дитинстві, сховане коріння, що живить і тримає їх. Так, неперевершені твори… Як же все-таки їх назвати? Ліро-епічною дилогією? Енциклопедією дитинства? Своєрідною письменницькою сповіддю, думою про пережите? А може, поемою дитинству? Так, «Гуси–лебеді летять…» - про дитинство. М.Стельмах у повісті відкриває перед нами різні пласти Землі свого Дитинства. Він показує цілющі джерела, до яких пробивається гострий корінець його дитячої свідомості, і каміння темноти, яке треба було йому самому пробити жадібністю до життя, знання і світла. Отже, дорогі діти, ідіть у той світ і беріть з нього у свої серця, що вам до вподоби: чи дитячу поетичність, дотепність, чи жагу пізнання, чи незаплямоване почуття справедливості , чи вроджену культуру праці. ІІІ. Сприйняття й засвоєння навчального матеріалу. 1. Випереджувальні пошукові завдання: а) З’ясувати, який вплив на Михайлика мала його мама. За що хлопчик вдячний своїй неньці? б) Коротко розкажіть, як Михайлика приймали до школи. Якою змальовано вчительку? в) З’ясуйте, як Михайлик відкрив для себе світ книг? г) Як Михайлик уперше в житті проявив милосердя? До чого після цього у нього закралася відраза? Що йому на це сказала мама? Ґ) Який день став святом для Михайлика? д) Яким істинам навчав сина батько? є) Від кого перейняв хлопчик любов до пісні? е) Коли уперше відчув Михайлик образу від приниження? ж) Які струни вашого серця торкнула повість? 2.Презентація асоціативних малюнків учнів (до повісті М.Стельмаха «Гуси-лебеді летять…») 3.Фізкультхвилинка. (Лунає лірична мелодія) Діти, а зараз після нашої розумової розминки перед наступним етапом нашої дослідницької роботи нам треба відпочити. Відкладемо на якусь хвилинку всі клопоти, увійдемо у неповторну майстерню, стишимо ходу перед вершинними витворами природи. Увага: подумки переносимось у царство природи. Сонячні промені голублять вас, теплий вітерець огортає тіло. Босими ногами ви стаєте на зелену густу м’яку траву. Підошвами ніг ви відчуваєте її приємну прохолоду. У легені прибуває чисте запашне лісове повітря. З гущавини лісу доноситься мелодійний пташиний спів. Ви розслаблені. Ваше тіло відпочиває. Ви набираєтесь сил і готові продовжити роботу. 4. Дослідницька робота. а) М.Стельмах починав свою творчість в поезії. Він так гарно змальовував у віршах людей, а наймайстерніше – картини природи. Навіть коли він почав писати оповідання, повісті, романи, то й тут залишався поетом. Письменник дуже виразно і поетично малює картини природи. Чарівні картини рідної природи, навколишньої дійсності входять органічно, невід’ємно і в поетичний світ малого Михайлика, його дитячих мрій, переживань. Розкажіть, як Михайло сприйняв красу рідної природи. (Учні першої групи дослідили, як уява Михайлика малювала зміну пір року). б) Дослідження лексичного багатства й поетичності мови повісті: «Мова Стельмахових творів, як криниця з чистою джерельною водою: раз нап’єшся і ніколи не забудеш того смаку, і хочеться ще і ще черпати з того цілющого бездонного джерела» (довести або спростувати слова відомого класика). Діти, пригадайте, кому належать ці рядки. (Діти називають автора слів, пояснюють їх зміст). А чи дійсно це так, ми повинні пересвідчитися, провівши дослідницьку роботу. в) Народ з діда – прадіда не мав змоги фіксувати свої багатющі мовні скарби, а передавав з уст в уста. Тож давайте, спробуємо дослідити мовне багатство твору, придивіться уважно до того, що легко–важко призабули, може, знайдемо той корінь щастя, який так довго шукали наші предки. (Робота в групах: І гр. – спостереження над природою, доповнення, які стосуються багатства лексичного словника творів М.Стельмаха, ІІ гр. – епітети, порівняння; ІІІ гр. – прислів’я, приказки.) Провівши дослідження, перш за все, ми збагатили свій словниковий запас, а щоб наша титанічна праця не була марною, перед вами лежать віддруковані картки, на яких ви напишете найвлучніші вислови, найпоетичніші епітети, порівняння, метафори, наймудріші прислів’я, приказки. Одним словом, те що припаде вам до душі. (У процесі роботи учні заповнюють картки. Вчитель веде свою картку, поетапно на дошці розкриває її). Разом із вами повість прочитала і я. Ви читаєте, як діти про дитину, а я – як доросла про дитину. Тому, можливо, мені вдалося побачити щось неординарне. Тому доповнимо одне одного: - дослідження багатства Стельмахового словника; - мовне багатство – то мудрість народна. Осягнути її вповні не дано нікому. Але сьогодні на уроці ми все-таки спробували збагнути хоч дещицю з цієї таїни життя. Результатом нашої роботи буде створення словника «Перлини народної мудрості». Поки що ви бачили його макет, і лише після повного вивчення дилогії, словник буде упорядковано. Ви знаєте, що кожне видання має свого автора. Наш словник – не виняток. І лише від того, наскільки плідною буде ваша робота, залежить, чи красуватиметься ваше прізвище на сторінках цього словника. Підсумки дослідницької роботи. На основі проведених досліджень ми переконались, що мова твору багатюща. І саме вона допомогла нам в повній мірі збагнути сприйняття Михайликом навколишнього світу через особливості мислення і світорозуміння. Вінцем нашої роботи є асоціативний малюнок, який ми створили у процесі аналізу повіті. Твір у вас викликав певні асоціації (паросток і сонячні ключі). /Пояснюю елементи малюнка, де зображені турботливі долоні, які тримають пророслу насінину, зігріту сонячними променями - ключами /. Давайте разом віднайдемо ті ключі, які допомогли відімкнути душу Михайлика і сформували у майбутньому його як повноцінну творчу особистість. (Я поетапно відкриваю ключі-промені, у цьому мені допомагають учні). Доброта – вразливість – любов до праці, землі – відраза до негативного – чарівний світ книги – любов до природи – пісня. ІV. Підсумок уроку. 1. Підведення підсумків уроку. Діти, всі завдання, поставлені на початку уроку, ми виконали. І навіть найголовніше – відшукали ключі мудрості – і це ми зуміли. А це значить, що протягом уроку ви наполегливо і творчо працювали. Отже, ваші відповіді мають бути оцінені. (Оцінка роботи класу й окремих учнів 2. Пояснення домашнього завдання. Кожен літературний твір має свій магнетизм. Він вабить до себе знову і знову і має дивовижну властивість відкривати уважному читачеві свої принади щоразу по-новому. Отже я пропонує вам вдома ще раз глибоко осмислити зміст повісті з її героями, проблемами і викласти на папері свої думки. А темою твору будуть слова Стельмаха, які стали лейт-мотивом нашого уроку «Усе найкраще у моєму житті – від матері». (Запис домашнього завдання у щоденники). Висновки до уроку. Слово вчителя. Дорогі друзі! Ось і спливли останні хвилини нашої подорожі у чарівну Країну Дитинства, де ви, діти, є її господарями, а ми , дорослі, лише гості, які на хвильку завітали у гості до свого босоногого дитинства. Мандрівка в дитинство – людська потреба, вона освячує духовними витоками. Дитинство – це ласкава усмішка мами, її мудре слово, що нам завжди так потрібне; це сильні батьківські руки і міцне плече, до якого і сьогодні хочеться прихилитись. Повернення до дитинства – це не туга за старим, а збереження відчуття пошани й любові до рідного краю, яке завжди повинне бути разом з нами. Щаслива та людина, яка не забула свого дитинства, яка завжди – і в юні роки, і в зрілі – чує, як наливаються соком дерева, бачить, як тягнуться до сонячних променів проліски! Хай же над нами і над усіма добрими людьми сяють чарівні зірки, і летять, летять гуси-лебеді! Гуси-лебеді, які на своїх крилах несуть долю і весну… На цій оптимістичній ноті я б хотіла закінчити наш урок.

category: Методика та технологія


title: Формування читацької компетентності учнів початкових класів

description: У статті з досвіду роботи на заявлену тему авторка висвітлює проблему дидактичної гри як допомоги в подоланні труднощів під час читання. Подано систему дидактичних ігор для початкової школи

category: Методика та технологія


title: Кросворди „Оксигеновмісні органічні сполуки”

description: Подано систему дидактичних завдань у формі кросвордів за навчальною темою з хімії „Оксигеновмісні органічні сполуки”

category: Методика та технологія


title: Лабораторія невирішених проблем. Організація вивчення української літератури в сучасній школі

description: У матеріалі з досвіду роботи на заявлену тему автори пишуть, що з метою підвищення професійної компетентності вчителя української літератури створено творчу групу вчителів міста «Лабораторія невирішених проблем», яка три роки поспіль працює над підвищенням фахової майстерності колег

category: Методика та технологія


title: Особливості формування граматичних навичок говоріння англійською мовою на основі принципу наочності

description:
У Національній доктрині розвитку освіти зазначено, що перед українською освітою у XXI сторіччі постало завдання забезпечити умови практичного оволодіння громадянами України хоча б однією іноземною мовою. Формування вмінь іншомовного спілкування передбачає зокрема оволодіння учнями граматичними на

                  вичками. Засвоєння граматичного матеріалу викликає багато труднощів, але одним із найбільш ефективних способів формування іншомовної граматичної компетенції можна вважати використання різноманітних засобів наочності. В умовах безперервного розширення міжнародних контактів досягнення головної мети навчання іноземних мов – сформованості комунікативної компетенції – набуває особливого значення. Проблеми формування іншомовної граматичної компетенції учнів та використання наочності в навчанні іноземної мови знаходять своє відображення в наукових розвідках як вітчизняних, так і зарубіжних науковців. Так, Н. Скляренко вивчає можливості систематизації повторення іншомовного граматичного матеріалу в середній і старшій школі. О. Близнюк наголошував на ефективності використання картинної наочності в навчанні усного іншомовного мовлення. О. Васильєва висвітлювала проблему використання опорних схем у навчанні молодших школярів граматиці англійської мови. Серед досліджень вітчизняних науковців варто також звернути увагу на роботи С. Ніколаєвої, С. Лисенкової, С. Фандюшиної, Н. Фоміної та ін. Але, проведений аналіз наукової літератури засвідчив, що проблема впровадження засобів наочності в процес навчання студентів граматиці англійської мови є недостатньо розробленою на теоретичному та методичному рівні. Більшість учнів вивчають іноземну мову в штучних умовах. Компенсувати відсутність мовного середовища дозволяє використання засобів наочності, яке забезпечує, як і при оволодінні рідною мовою, чуттєве сприймання. За допомогою наочності викладач може створити іншу дійсність безпосередньо на уроці, що підвищує вмотивованість навчання, забезпечує оптимальне засвоєння навчального матеріалу та його запам’ятовування, сприяє розвитку творчої уяви та мислення, стимулює мовленнєву діяльність. Ступінь наочних образів уявлення може бути різним залежно від індивідуальних особливостей людини, рівня розвитку її пізнавальних здібностей і знань, а також від вихідних образів сприймання. Принцип наочності називають "золотим правилом дидактики" (Я. А. Коменський), за яким навчання має спиратися на всі органи відчуття. За індивідуальними особливостями сприйняття та пізнання розрізняють візуально, аудіально та кінестетично зорієнтованих учнів, тобто візуалів, аудіалів та кінестетиків. Аудіали – це учні, для яких слухова інформація має переважне значення, у них найкраще розвинута аудіальна модальність (тобто провідна сенсорна система). Перевагу зоровому сприйняттю інформації віддають візуали, і зорова модальність у них є провідною. Сприйняття світу через відчуття здійснюють кінестетики, які мають найкраще розвинуту кінестетичну модальність. Демонструючи перевагу однієї модальності, учні в той же час використовують усі інші, задіяти які дозволяє багато сенсорне навчання за рахунок застосування комплексу слухової, зорової і моторної наочності та їх комбінацій, інакше кажучи багаторецепторної наочності. У навчанні різних аспектів мови та видів мовленнєвої діяльності використовується мовна (словесно-мовленнєва) та немовна (предметно-зображальна) наочність. До мовної наочності належить демонстрація іноземної мови як засобу спілкування й комунікативно-смислової функції кожного мовного явища у мовленні, лінгвістична схемна наочність (схеми, таблиці тощо) та демонстрація мовних явищ в ізольованому вигляді (фонеми, морфеми, слова, речення тощо). Немовна наочність охоплює всі способи й засоби пред’явлення і утворення немовних факторів навчальної або природної ситуації: природна, зображувальна (картинки, предмети, малюнки, відеофільми, кінофільми, комп’ютерні програми тощо) та дійова наочність (виконання та відтворення відповідних дій або діяльності), у якій формуються навички й розвиваються мовленнєві вміння. Практика показує, що засвоєння граматичного матеріалу доцільно проводити на наступних етапах: 1)      пред’явлення мовного зразка (через аналіз і синтез граматичного явища); 2)      тренування; 3)      вживання в мовленні. Для кожного з етапів характерні відповідні їх цілям вправи. На I етапі засвоєння необхідно осмислити граматичне явище, з’ясувати його зміст, форму і вживання. Ознайомлення з новим навчальним матеріалом для продуктивного засвоєння здійснюється найчастішим в навчально-мовленнєвих ситуаціях. Необхідно створювати умови для демонстрації форми і конструкції як динамічної одиниці, що має певну функціонально-комунікативну роль у спілкуванні. На II етапі відбувається тренування граматичного матеріалу і формування граматичних мовленнєвих навичок. На III етапі здійснюється остаточне оформлення граматичних мовленнєвих умінь і навичок. Вправи на цьому етапі повинні мати, перш за все, комунікативну цінність. У навчанні граматичного аспекту мовлення наочність використовується на всіх етапах формування граматичної навички. Оволодіти граматикою означає навчитись застосовувати відповідні правила на практиці. Володіння правилами передбачає практичну діяльність, оскільки лише через діяльність їх можна засвоїти. Опора на правила забезпечує безпомилкове мовлення, що дуже важливо в період формування навичок. Тренування з метою формування граматичної навички з урахуванням принципу наочності відбувається через мовні, умовно-мовленнєні та мовленнєві вправи, які супроводжуються різними видами наочності: підстановчими таблицями, схемами та символами, схематичними або звичайними малюнками. У мовленнєвих вправах, які передбачають вирішення комунікативних завдань, вживання граматичного матеріалу стимулюється ситуацією, яка оснащується опорами граматичного характеру, що дозволяє керувати мовленнєвою поведінкою учнів. Засоби наочності забезпечують активну працю викладача та учнів на етапах відпрацювання мовного матеріалу й впровадження його в мовлення. Для цих етапів варто використовувати дійову натуральну і мовну наочність. На відміну від зображальної наочності ці види при використанні активно сприяють закріпленню мовного матеріалу. Мною наочність застосовується для пізнання граматичних явищ і практичного оволодіння навичками коректного вживання відповідних явищ в мовленні. На етапі презентації граматичного явища, яке представляється у ситуативно-зв’язному тексті, наочністю є текст і ситуація. Осмислення нового граматичного явища відбувається за допомогою питань, які наштовхують учнів на проведення порівняння граматичного явища з аналогічним в рідній мові, дозволяють виявити збіги та розбіжності між вживанням граматичних явищ в рідній та іноземній мовах, що сприяє свідомому засвоєнню граматичного явища, а також дозволяє самостійно зробити висновки щодо функції та форми цього явища в іноземній мові й сформулювати правило. Інформація щодо розбіжностей і збігів у формі та функції граматичного явища в іноземній і рідній мовах систематизується, узагальнюється й фіксується в немовній зоровій наочності – схемі або таблиці. Мовна наочність може тут поєднуватись з немовною наочністю: розташування матеріалу на дошці і в зошитах, виділення явища, яке порівнюється розрядкою, підкресленням, кольором букв тощо. Символічне зображення слів і словосполучень сприяє швидкому і міцному запам’ятовуванню досліджуваного матеріалу. Функціональне значення символу в навчанні граматиці і формуванні граматичних навичок полягає в тому, що він виступає засобом концентрації матеріалу. Опорні схеми – це засоби, які є згустком найнеобхіднішої інформації. Вони дають змогу вибудувати систему певного блоку змісту, полегшуючи одночасно розуміння його структури і сприяючи логічному впорядкуванню засвоєного матеріалу. Поєднання слова вчителя з опорним сигналом, схемою, таблицею уже під час первинного сприйняття знань забезпечує логічну обробку, встановлення узагальнених зв’язків між новим і раніше вивченим матеріалом, своєрідну "упаковку" їх в якомога економнішу схему, кожний символ якої може слугувати сигналом для актуалізації великого обсягу навчального матеріалу, орієнтацією на закріплення основних знань і способів оперування ними. Як показує практика, використання опорних схем на різних етапах навчання формують уміння та навички узагальнення й систематизації знань, розвитку логічного мислення, критичного осмислення програмного матеріалу. Як показує досвід у процесі навчання іноземним мовам, використання символів та структурних формул полегшує учням як засвоєння, так і запам’ятовування граматичних явищ, тому що дозволяє наочніше представити їхні компоненти. Використання опорних схем не виключає, а припускає активну розумову діяльність учнів, в основі якої лежить єдність аналітичної і синтетичної форм мислення. Подібного роду символічні наочності допомагають дитині досить швидко згадати заучені фрази, невеликі речення та мовні кліше, що, в свою чергу, сприяють формуванню граматичних навичок та їхньому активному використанню у мовленні. Ще один приклад формування граматичних навичок говоріння англійською мовою на основі принципу наочності. Так, при роботі над вправами на розуміння й використання модального дієслова should з перфектним інфінітивом (підручник Fuchs, Bonner "Focus on Grammar") учні складають власні речення з цим модальним дієсловом за зразком, описуючи жанровий малюнок "What a Mess!". Таким чином, наочність – один із принципів навчання, що передбачає вивчення матеріалу на основі живого й безпосереднього сприймання навчальних явищ, навчального процесу, засобів дії або їхніх зображень, які студенти за планом мають засвоювати.

category: Методика та технологія


title: Приёмы интерактивного обучения на уроках русского языка и литературы как средство формирования коммуникативной компетентности личности. (Рос. мова)

description: У матеріалі з досвіду роботи на заявлену тему авторка пише, що у викладанні російської мови та літератури успішно використовуються багато методів, що дають позитивний результат, проте акцент уваги робиться на системі «Азимут»

category: Методика та технологія


title: Розвиток комунікативної компетентності учнів початкової школи шляхом використання інформаційно-комунікаційних технологій навчання

description: У матеріалі з досвіду роботи авторка пише, що актуальність і соціальна значущість проблеми підвищення якості навчання та недостатній рівень теоретичного розуміння та практичної реалізації ІКТ в початковій школі зумовили вибір теми самоосвіти

category: Методика та технологія


title: Інтелектуальна гра-змагання старшокласників з українознавства й української мови

description: Орієнтовні завдання з відповідями та коментарями інтелектуальної гри-конкурсу знавців української мови для учнів 10-11-х класів

category: Методика та технологія


title: Навчання читанню учнів іноземною мовою

description:
У статті на заявлену тему автори пишуть, що у старшій школі метою навчання читанню є навчити учнів читати про себе, розуміти вперше запропоновані тексти. Ми навчаємо школярів різним видам читання: ознайомлюючому, вибірковому, з метою розуміння основного тексту, переглядовому, пошуковому, аналітичном

                  у тощо

category: Методика та технологія


title: Математичні диктанти для 4 класу. (Рос. мова)

description: Основне призначення запропонованих математичних диктантів - допомогти вчителю ефективно вправляти сталу увагу дітей, оперативну пам’ять, уміння зосередитися, що забезпечується певними групами завдань

category: Методика та технологія


title: Використання інформаційно-комунікаційних технологій на уроках хімії

description: У статті на заявлену тему з досвіду роботи авторка пише, що ІКТ сприяють підвищенню мотивації та пізнавальної активності, допитливості учнів для цілеспрямованого розвитку їх особистості, надано приклади застосування ІКТ на уроках хімії загальноосвітньої школи

category: Методика та технологія


title: Формування мотивації навчальної діяльності на уроках української мови в початковій школі

description:
У статті з досвіду роботи на заявлену тему авторка пише, що в сучасній початковій школі існує безліч труднощів, серед яких можна виділити одну з найважливіших - проблему низької навчальної мотивації. Вона є важливою не тільки для кожного вчителя, але й для учнів та їх батьків, тому що є однією з гол

                  овних складових умов успішного навчання

category: Методика та технологія


title: Розвиток творчих здібностей школярів на уроках української мови та літератури

description: Матеріали з досвіду роботи на заявлену тему, де авторка визначає, що сучасна система освіти потребує змін. Специфіка сільського соціуму накладає свій відбиток на характер, зміст, засоби навчання шкільної молоді, формувати творчу, самостійно мислячу особистість

category: Методика та технологія


title: Фізика в русі. (Визначні технічні відкриття та винаходи XV-XXI століття)

description: Програма факультативного курсу на заявлену тему для учнів 8 (9) класу, що схвалена науково-методичною комісією з фізики й астрономії Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України для використання у загальноосвітніх навчальних закладах

category: Методика та технологія


title: Інноваційні технології на уроках біології з використанням принципів освіти для сталого розвитку

description: Статтю з досвіду роботи щодо інноваційних технологій із використанням принципів освіти для сталого розвитку подано на основі розробки уроку біології в 10-му класі

category: Методика та технологія


title: Словникові розподільні диктанти у 2-4-х класах

description: Подано збірку диктантів на заявлену тему з української мови для учнів 2-4-х класів

category: Методика та технологія


title: Ігровий дидактичний матеріал «Власні лінгвістичні дефініції на морфологічні теми»

description: Подано віршовані власні лінгвістичні дефініції на морфологічні теми («Іменник», «Займенник», «Прикметник», «Числівник», «Дієслово», «Прислівник», «Прийменник», «Сполучник», «Вигук», «Частка»)

category: Методика та технологія


title: Лабораторна робота як засіб розвитку дослідницьких навичок на уроках української мови та літератури

description: У матеріалі на заявлену тему автори пишуть, що мова розглядається як знаряддя пізнання світу й самого себе в ньому, формує у школярів позитивне особистісне ставлення до слова, а розвиток мови стає центральним завданням розвитку особистості

category: Методика та технологія


title: Використання виховного потенціалу фольклору на уроках інформатики

description: У матеріалі з досвіду роботи на заявлену тему авторка пише, що одним із завдань курсу інформатики є вивчення універсальних властивостей інформації, методів і засобів її збирання, опрацювання, подання, передавання, коректного і правильного використання

category: Методика та технологія


title: Календарно-тематичне планування уроків української мови та літератури для 6-го класу

description: Календарне планування уроків української мови та літератури в 6-му класі за новим Державним стандартом базової і повної загальної середньої освіти 2012 р. (105 год., 3,5 год. на тиждень, І семестр - 48 годин, ІІ семестр - 76 годин)

category: Методика та технологія


title: Розвиток пізнавальних здібностей учнів засобами математики

description: У статті на заявлену тему авторка пише, що вчитель іде на урок не демонструвати себе та свої знання й уміння, а допомогти розкритися кожному учню. Головною його метою має бути турбота про глибину та якість набутих ними знань

category: Методика та технологія


title: Тестові завдання для тематичного оцінювання

description: Подано тестові завдання закритої форми для 5-го класу за навчальною темою „Які події називають Українською революцією”

category: Методика та технологія


title: Використання проектної технології навчання в екологічній освіті

description: У матеріалі на заявлену тему авторка пише, що використовуючи проектне навчання в освітніх цілях, маємо на увазі не тільки метод проектів, а й увесь комплекс дидактичних, психолого-педагогічних і організаційно-управлінських засобів

category: Методика та технологія