title: Вживання апострофа

text:
Вживання апострофа
Підготувала
учениця 11-Б класу
Биряк Лариса
Я такий же, як знак розділовий,    і відомий шкільній дітворі.
Та в словах української мови
Я пишусь не внизу, а вгорі.
Спробуй лиш написати «ім'я»,
Зразу стану потрібним і я.
Д. Білоус
Апостроф вживається
Апостроф ставиться перед я, ю, є, ї:
Після літер, що позначають губні тверді приголосні звуки б, п, в, м, ф, якщо перед ними немає іншого приголосного (крім р), який належав би до кореня:солов'їний, сім'я, п'ю, б'ється, в'яз, м'язи, ім'я, В'ячеслав, Стеф'юк; верб'я, верф'ю, торф'яний, черв'як. Але: свято, морквяний, мавпячий, цвях. Якщо приголосний, що стоїть перед губним, належить до префікса, то апостроф теж ставиться: зв'язок, підв'ялити, обм'яклий, розв'ючувати.

Після твердого р у кінці складу: подвір'я, сузір'я, на узгір'ї, з матір'ю, кур'єр, пір'їна. Якщо ря, рю, рє позначають сполучення м'якого [р'] із голосними а, у, е ([р'а], [р'у], [р'е]), то апостроф не пишеться: рясний, Рябко, буря, рюмсати, Рєпін.
Після будь-якого твердого приголосного, яким закінчується префікс або перша частина складних слів: без'язикий, від'єднати, з'ясувати, над'їдений, над'ярусний, роз'ятрити, роз'юшений; дит'ясла, пан'європейський, пів'юрти, пів'ящика, але з власними назвами через дефіс: пів-Європи.
Після к у словах Лук'ян, і похідних від нього: Лук'яненко, Лук'янчук, Лук'янчик, Лук'янівка тощо.
У складних словах, перша частина яких закінчується на приголосний: двох'ярусний, чотирьох'ярусний, дит'ясла.

Апостроф не ставиться
Після б, п, в, м, ф, що позначають тверді губні звуки, якщо перед ними стоїть інша, крім р, літера на позначення кореневого приголосного звука: Святослав, святковий, тьмяний, морквяний, медвяний (але: торф'яний, черв'як, верб'я).
Після букви р, що позначає м'який приголосний на початку слова чи в середині складу: порятунок, рясний, гарячий, буряк.
У словах іншомовного походження у злитній вимові: резюме, бюджет, бюро.
Апостроф у словах іншомовного походження
Апостроф у словах іншомовного походження та похідних від них пишеться перед я, ю, є, ї:
а) Після приголосних б, п, в, м, ф, г, ґ, к, х, ж, ч, ш, р: б'єф, комп'ютер, п'єдестал, інтерв'ю, прем'єр, торф'яний, к'янті, миш'як, кар'єра; П'ємонт, П'яченца, Рив'єра, Ак'яб, Іх'ямас; Барб'є, Б'єрнсон, Б'юкенен, Женев'єва, Ф'єзоле, Монтеск'є, Руж'є, Фур'є.
б) Після кінцевого приголосного в префіксах: ад'юнкт, ад'ютант, ін'єкція, кон'юнктура.
Апостроф не пишеться:
Коли я, ю позначають пом'якшення попереднього приголосного перед а, у: бязь; бюджет, бюро, кювет, рюкзак, рюш; Барбюс, Бюффон, Вюртемберг, Мюллер, Гюго, Рюдберг.

Апостроф у прізвищах
Апостроф пишеться після губних, задньоязикових і р перед я, ю, є, ї: Аляб'єв, Ареф'єв, Водоп'янов, В'яльцева, Григор'єв, Захар'їн, Луб'янцев, Лук'янов, Пом'яловський, Прокоф'єв, Юр'єв; перед йо апостроф не пишеться: Воробйов, Соловйов.
 Примітка. Коли я, ю означають сполучення пом'якшеного приголосного з а, у, то апостроф перед ними не пишеться: Пясецький, Рюмін.
Апостроф у географічних назвах
Апостроф пишеться в географічних назвах після губних, задньоязикових і р, а також після префіксів, що закінчуються приголосним, перед я, ю, є, ї: В'язники, Дем'янськ, Прокоп'євськ, П'ятигорськ, Ак'яр, Амудар'я, Гур'єв; перед йо апостроф не пишеться: Муравйово.
 Примітка. Коли я, ю означають сполучення пом'якшеного приголосного з а, у, то апостроф перед ними не пишеться: Вязьма, Кяхта, Крюково, Рязань.
КІНЕЦЬ:)


Звіт роботи РМПК вчителів  української мови та літератури за 2017/2018н.р.
Якісний склад рмпк
Спеціаліст вищої категорії – 11
Спеціаліст І категорії – 10
Спеціаліст ІІ категорії – 5
Спеціаліст – 3
“Вчитель-методист” – 7
“Старший вчитель” - 7
Науково-методична тема району
“Модернізація системи науково-методичної роботи з метою професійної компетентності педагога, здатного реалізувати завдання оновленого змісту освіти”
Науково – методична  тема РМПК  вчителів української мови  і  літератури
  “Модернізація системи науково-методичної роботи з метою професійної компетентності  вчителя української мови і літератури, здатного реалізувати завдання оновленого змісту освіти”

Інтерактині форми роботи , які використовують вчителі -мовники на уроках  української літератури і мови
Вчителі РМПК  зі своїми учнями брали участь у Міжнародних і Всеукраїнських освітніх мовних конкурсах
Тема  ЗАСІДАННЯ: «Формування в учнів читацької компетентності – пріоритетний напрямок спільної діяльності педагогів, бібіліотекарів, батьків».
Лейтмотивом зустрічі стали слова відомого французького письменника Жюля Ренара  «Чим більше читаєш, тим менше наслідуєш».
Круглий стіл
Тема  ЗАСІДАННЯ: “ОСОБЛИВОСТІ РОБОТИ З ОБДАРОВАНИМИ ДІТЬМИ”
   Лейтмотивом зустрічі стали слова К.Ушинського «Учень – це не посудина, яку потрібно наповнити, а факел, який треба запалити».
Педагогічна майстерня
Тема  ЗАСІДАННЯ: “ВИХОВАННЯ ПАТРІОТИЗМУ НА УРОКАХ МОВИ ТА ЛІТЕРАТУРИ, НА УРОКАХ ПЗ”
     Лейтмотивом зустрічі стали слова Д. Байрона: “Той, хто не любить своєї країни, нічого любити не може”
“Методичні
гостини”
ЗАСІДАННЯ ТВОРЧОЇ ГРУПИ
    Участь у IV Міжнародній науково-практичній конференції “Неперервна освіта нового сторіччя: досягнення та перспективи”

УЧАСТЬ У КОНКУРСІ “ УЧИТЕЛЬ РОКУ – 2018”
     Переможці районного етапу конкурсу - Михасюк З.П. (Мар"ївський НВК)- Бабашкіна О.А. (Новозапорізька ЗШ І-ІІІ ступенів)- Герасименко В.П. (Біленьківська ЗШ І-ІІІ ступенів) та Тарасенко В.Г. (Балабинський НВК "Престиж").
САМООСВІТА ВЧИТЕЛІВ
    Тренінг “Простір цифрових можливостей. Навчаємося українською”
Участь у обласній педагогічній виставці “ОСВІТА ЗАПОРІЗЬКОГО КРАЮ”
 Мальчевська В.І. – диплом Департаменту освіти і науки Запорізької ОДА (лауреат ІІІ ступеня)

ДОСЯГНЕННЯ НАШИХ УЧНІВ
Учениця 10 класу Кушугумського НВК "Інтелект" Любімова Діануа – ІІ місце на  обласному етапі фестивалю ораторського мистецтва "Заговори, щоб я тебе побачив"
Вчитель: Бабкіній О.А.

Учениця 9 класу Кушугумського НВК "Інтелект" Бугрова Лейла -  ІІ місце на обласній олімпіаді з української мови та літератури і участь на Всеукраїнському етапі олімпіади.
Вчитель:  Юдіна М. М.

ДОСЯГНЕННЯ НАШИХ УЧНІВ
    Учениця  Малокатеринівського НВК «Мрія» Сапіга Ганна – переможниця  V Всеукраїнського конкурсу есе "Я – європеєць»
Вчитель: Ліновецька С.В.

ТВоРЧИЙ ВЧИТЕЛЬ – ТВОРЧИЙ УРОК
ТВоРЧИЙ ВЧИТЕЛЬ – ТВОРЧИЙ УРОК


Прийменник як службова частина українськоЇ мови


title: Ступені порівняння прикметників

text:
Тема.
Ступені порівняння прикметників.
Стягнені і нестягнені форми.
Написання складних прикметників

Творче спостереження над мовним матеріалом у висловлюванні

 Визначте складні слова та ступені порівняння, що зустрілися в тексті. Який зміст передається з їх допомогою? Поясніть пунктуацію.

Відомо, що давньогрецька культура була спрямована на формування досконалої людини, і важлива роль відводилася спорту. Змалечку дітей навчали не лише грамоти, музики, а й гімнастики. Найрізноманітніші змагання, найважливіші з-поміж яких Олімпійські ігри, були справжнім святом краси й мужності. Еллінські аристократи шанували не лише красу й фізичні можливості тіла, а й їх обов’язкове сполучення з моральними чеснотами (З журналу).

 Яка основна думка тексту?

Самостійна робота аналітичного характеру

 Випишіть спочатку речення з прикметниками у формі вищого і найвищого ступенів, а потім із прислівниками в аналогічних формах. Що вам відомо про види ступенів порівняння та їх творення?

1. Швидше і швидше котилися хвилі, заливали все, розливались ширше і помалу заспокоювалися. Вони гомоніли все тихше і тихше, із їх гомону виникала пісня. 2. Квіти чим далі ставали чуйнішими і барвистішими. 3. Українська музика і поезія є найбільш розкішною, найбільш запашною з усіх квіток світової народної творчості. 4. Одеса — одне з найбільш театральних міст України. 5. Вони поспішали якнайшвидше вийти з лісу.

Творча робота

Подані прикметники поставте у формі вищого і найвищого ступенів.
З двома-трьома (на вибір) складіть речення і запишіть.

Дорогий, доступний, повільний, добрий, глибокий, потужний, тонкий, чистий, широкий, ясний.

Диктант-переклад

Перекладіть українською мовою і порівняйте способи творення ступенів порівняння якісних прикметників в обох мовах.
Складіть із ними (на вибір) 2–3 речення і запишіть.

Весёлый — веселее, тихий — тише, хороший — лучше — наилучший, великий — больше — самый большой, строгий — строжайший, близкий — ближайший, крайний — самый крайний, сильный — всех сильнее, приятный — приятнее всего,
красивый — более красивый, звучный — менее звучный.

Лінгвістичне спостереження

Прочитайте складні прикметники, поясніть їх творення та правопис.

Дієздатний, блідо-рожевий, велелюдний, високоякісний, фабрично-заводський, синьо-біло-червоний, доброзичливий, двохсотлітній, жовто-зелений, жовтогрудий, вищезазначений, повсякденний, півмісячний, загальнонародний.

Вибіркове письмо
 Випишіть складні прикметники, що пишуться разом, в один стовпчик, а через дефіс — у другий. Поясніть їх творення і правопис. 2–3 речення (на вибір) запишіть у зошити, розкривши дужки. Поясніть пунктуацію.
1. Жадібно всмоктувала земля (життє)дайне тепло, тяглась до сонця незчисленними голками прорості, (ясно)фіалковими грона-ми бузку, смолистим листом тополь і синюватими стрілками сос-нових паростків. (Біло)крилими кораблями пливли (сліпучо) білі хмари, громадились над обрієм димчастими гірськими кряжами. 2. На півдні, біля неспокійного Чорного моря, запломеніли буй-ним вогнем (рожево)блакитні квіти мигдалю. 4. (Двадцятип’яти) годинний політ Германа Титова блискуче завершив серію до-сліджень з важкими (багато)тонними кораблями-супутниками. 5. На сучасному етапі і вчителі, і учні ведуть (науково)дослідницьку роботу. 6. Якими тільки барвами не грає степ у жнива! То (попе-лясто)жовтою житньою, то (мідно)червоною пшеничною, то (зелено)темним полиском кукурудзи, то (біло)пінною ряснотою гречки.   Кожний колос від подиху вітру міниться проти сонця, утворюючи (зелено)(голубовато)(синьо)сірі кольори.

Підсумок уроку

 Розкажіть про ступені порівняння прикметників і прислівників.
 Наведіть приклади на різні правила правопису складних прикметників.
 Поясніть орфограми та пунктограми в реченні.

Літературно-меморіальний музей                                           М. М. Коцюбинського — не лише сховище його спадщини, а й центр науково-дослідної роботи з вивчення творчості письменника.

Домашнє завдання

 Складіть власну інтернет-сторінку з теми «Ступені порівняння прикметників і прислівників» у вигляді узагальнювальної схеми чи таблиці.
 Складіть словниковий диктант за темою «Правопис складних прикметників».


ПРАВОПИС СЛІВ ІЗ НЕНАГОЛОШЕНИМИ ГОЛОСНИМИ


Правопис частки НЕ з частинами мови


Усний стислий переказ


Розвиток мовлення. Особливості опису приміщення.   Складний план

     ОПИС ПРИМІЩЕННЯ – це інформація про призначення, загальний вигляд, наявність речей у приміщенні

“ДАНЕ” – це вже відома інформація  або відносно відома з попереднього речення.

“НОВЕ”- це нова інформація , додана наступним реченням

В описі приміщення “даним” є назва приміщення, а “новим” його ознаки ( розмір, форма, освітлення).

“ДАНЕ”-місце знаходження , розташування предметів.
“НОВЕ”-  предмети , які знаходяться у приміщенні.
Визначити “дане” і “нове”
Маленький клас. У класі -  всього чотири парти – довгі, нефарбовані, сокирою грубо тесані,- не бачили ще таких зроду. Маленькі віконця, стеля пригнулась. А теж і собі по стінах: і Шевченко, і “куточок”, і “Хай живе”. Бідно-бідно в класі, проте чистенько, затишно, прикрашено. На столі -  бляшана лампа.
                        ПЛАН
І.Вхід до квартири був з двору.
ІІ. Що було в кімнаті?
   1.Там пахло фарбою.
   2.Портрет на стіні.
   3.Годинник з гирками.
   4.Що було на вчительчиному столі!
ІІІ. Тарілка зі смачними вергунами.
ІV. Чим же заслужила таку прихильність   учительки?
V. Батько загинув на війні.


Правопис слів з апострофом


З Гуляйполя в Сорочинці


ПОНЯТТЯ ПРО ВІДОКРЕМЛЕНІ ПРИКЛАДКИ


title: "Займенник як частина мови"

text:
___
+
=
=
+


Українська мова. Розвиток мовлення № 16. Посади своє дерево. Складання розповіді за малюнком і опорними словами


title: Зимові розваги

text:
Зимові розваги
Урок української мови
2 клас
Мовна розминка
Рі-рі-рі — прилетіли снігурі.
Зи-зи-зи — вдарили морози.
Зі-зі-зі — ведмідь спить в барлозі.
Ах-ах-ах — заєць ховається в кущах.
Жі-жі-жі — ставай мерщій на лижі.

Гра «Перекладач»
Корм, кормушка, опечалиться, злая, трудно, метель, зимой, гибкие, рябина.

Дидактична гра «Продовж речення».
Змовкнув спів пташок, бо ... .
Білочка не мерзне взимку, тому що ... .
Зайчик став білим, щоб ... .
Їжачок взимку спить, тому що ... .
Хвилинка чистопису
Г г  гру  ог аг
Гарбуз глобус  горобина

Поставити наголос;
Скласти речення із словами;
Виділити головні слова в кожному реченні;

Гра «Добери слова»
Сніг, немов рипучі двері, — що робить?
Галки на снігу — що роблять?


title: Розділові знаки в простому реченні

text:
Розділові знаки в простому реченні (на матеріалі текстів екологічної тематики)
    Давайте будем все оберігати:Джерела, ріки, квіточки малі.Любить всім серцем і завжди пам’ятати,Що ми є часточка природи на Землі.
Що таке екологічна проблема?
    Екологічна проблема -  це зміна природного середовища в результаті антропогенних впливів, що зумовлює порушення структури і функціонування природних систем (ландшафтів) і призводить до негативних соціальних, економічних та інших наслідків

Казино
надзвичайних
ситуацій
Пожежники
Лікарі
Рятувальники
Лист з майбутнього
          Ми, ваші нащадки, звертаємося до людей з минулого. До вас, жителів планети Земля ХХІ століття. Вслухайтесь, як стогне земля. Як схиляють сумні голівки нерозквітлі кущі бузку і жасмину. Нам не доводиться смакувати поживними ягодами чорниці, суниці, малини. Чому ліс не наповнюється їх ароматом? Хто вони, вбивці всього прекрасного, живого на Землі?
          Це людська байдужість, жорстокість і песимізм.

   Ваші дії при евакуації:
-   Зберігайте спокій і слухайте свого вчителя, саме він допоможе швидко евакуюватися з приміщення;
-    Якщо навколо багато диму, закрийте обличчя мокрим рушником, носовою хусткою або ватно - марлевою пов'язкою і в певному порядку, без паніки йдіть до виходу;
-  На вулиці педагог ще раз перерахує вас, повідомить керівництву, а пожежні точно дізнаються, чи є ще в приміщенні люди.
  Якщо Ви самі в біді:
-  Телефонуйте в пожежну охорону за телефоном «101» і повідомте: адресу, що і де горить, прізвище та номер телефону;
-  Не бійтеся, кличте на допомогу, навіть якщо пожежа сталася з вашої вини;
-  Не ховайтеся, а по можливості, негайно, залишіть приміщення через вхідні двері, вікно, балкон.

Опіки
Щоб рана вашого однокласника швидше загоїлася, складіть речення, в якому б слово «опіки» виступало у ролі відокремленого додатка.
    Ушкодження,  опіки, які отримав Максим, були дуже серйозними.
«Ми не успадкували Землю від своїх батьків. Ми її позичили у своїх дітей.» Л. Толстой.
 «Прокинувся вранці, умився, привів себе  до ладу – і одразу ж наведи лад на своїй планеті» А.Екзюпері.
«Тепер, коли ми вже навчилися літати, як птахи, плавати під водою, як риби, нам не вистачає тільки одного: навчиться жити на Землі, як люди» Бернард Шоу.
Домашнє завдання
Скласти письмову інструкцію «Як зберегти планету Земля», використовуючи звертання.
* Написати твір на тему: «Екологія і сучасність», підкреслюючи відокремлені члени речення.


Життя прожити – не поле перейти


УСНИЙ СТИСЛИЙ ПЕРЕКАЗ РОЗПОВІДНОГО ТЕКСТУ З ЕЛЕМЕНТАМИ ОПИСУ МІСЦЕВОСТІ В ХУДОЖНЬОМУ СТИЛІ


ВИДИ ПОМИЛОК


Тема. Прийменник як службова частина мови. Прийменник як засіб зв’язку в словосполученні. А. Малишко «Стежина», «Вогник». Патріотичні почуття, найвищі духовні цінності в поезіях

Виразне читання поезій «Вогник» і«Стежина».

-Яким настроєм, почуттями пройняті поезії?
-Якими постають у віршах рідний край, рідна домівка?

-Чи можна вважати назви поезій символічними?
Поясніть, що вони символізують?
Робота в парах- Визначте у вірші «Стежина» службові частини мови. Назвіть їх.
Чому, сказати, сам не знаю,Живе у серці стільки літОта стежина в нашім краї,Одним одна біля воріт.Ота стежина в нашім країОдним одна біля воріт.
Моя надієчко, я знаю,Мій крик життя на цілий світ,Ота стежина в ріднім країОдним одна біля воріт.Ота стежина в ріднім країОдним одна біля воріт.
Дощами мита, перемита,Снігами знесена у даль,Між круглих соняхів із літаМій ревний біль і ревний жаль.Між круглих соняхів із літаМій ревний біль, мій ревний жаль.
Лінгвістичний експеримент Прочитайте вірш «Стежина», пропустивши прийменники. Що вийшло?
Чому, сказати, сам не знаю,Живе .. серці стільки літОта стежина .. нашім краї,Одним одна .. воріт.Ота стежина .. нашім країОдним одна .. воріт.
Дощами мита, перемита,Снігами знесена .. даль,.. круглих соняхів .. літаМій ревний біль і ревний жаль... круглих соняхів .. літаМій ревний біль, мій ревний жаль.

Моя надієчко, я знаю,Мій крик життя .. цілий світ,Ота стежина .. ріднім країОдним одна .. воріт.Ота стежина .. ріднім країОдним одна .. воріт.
висновок
Прийменник - це службова частина мови, яка виражає залежність одного повнозначного слова від іншого у словосполученні.

Робота з підручником.(с.235).
Складання ОК

ОК “Прийменник”
Вибірковий диктант (робота в групах)-Залежність, яких саме частин мови від інших слів виражає прийменник?
Завдання: із тексту вірша «Вогник» виписати словосполучення з прийменниками, визначити відмінок залежних слів у словосполученні , якою частиною мови вони є?
Шумить під вікном, шумить у серці, в вечірню годину шумить, ходила у росах, ходила до хати, не зводили з ока, любили в житті, любили над усе, шумить під вікном, сяє про сина, ходив  в дорозі, ходив у краю, згадую у тривозі.- На що вказують прийменники разом з відмінковою формою іменників, займенників?
Перевірка
Робота за підручником (с.235)
Висновок: прийменник виражає залежність іменника, займенника (і числівника) від інших слів у словосполученні і разом з ними можуть вказувати на час, місце, причину, мету, кількість.

1 варіант
Рідна мати моя, ти
ночей не доспала
І водила мене у (поле) край (село), І в (дорога) далеку ти мене
на (зоря) проводжала, І рушник вишиваний на (щастя) дала.

2 варіант
Я візьму той рушник, простелю, наче долю,В (тихий шелест) трав, в (щебетання) дібров,І на (той рушничок) оживе все знайоме до (біль):І дитинство, й розлука,
і вірна  любов.

Пояснювальний самодиктант Записати рядки поезії, розкриваючи дужки і ставлячи слова у правильну відмінкову форму. Надписати відмінок.
Добери словоДо виписаних раніше слів з прийменниками придумати і записати слова з префіксами, омонімічними записаним прийменникам. Яка між ними різниця ?
про сина -
до хати -
над усе -
на виднокрузі -
у світі -
між соняхів -
під вікном -
з ока -

пройти
доїхати
надвечірок
надуманий
 уночі
міжпланетний
підвіконня
збігти

Робота з текстом (виконати синтаксичний розбір виділеного речення
           Олесь Гончар у своїх спогадах висловив таку думку: "Одні зникають з життя тому, що їх просто руйнують хвороби, другі ж згорають, як бійці в атаках, падають спалені на тяжких безнастанних вогнях своєї праці і творчості. Таким мені уявляється Малишко... Людина полум’яного темпераменту, творчого шаленства, він згорів дочасно, упав на півшляху, полишивши нам золоті розсипи своїх поезій, нев’янучу красу своїх пісень".
           Ці золоті розсипи є сонячною дорогою пам’яті великому поетові. Андрій Малишко любив Україну, любив свій народ і поділяв його радості й скорботу.

Хвилинка роздумів

Ю. Камишний «Очима серця, або поки баба в хаті»
Творче завдання
Написати твір- мініатюру на тему: «А. Малишко – чарівник поетичного слова», виділити прийменники. Після кожного вжитого з прийменником слова , якого він стосується, записати в дужках відмінок.


title: Любов Іванівна Мацько

text:
Мацько Любов Іванівна
Дійсний член Академії педагогічних наук України, доктор філологічних наук, професор, завідувач кафедри стилістики української мови Національного педагогічного університету імені М. П. Драгоманова.
Мацько Л. І. народилася 9 лютого 1939 року в с. Переяславське Переяслав-Хмельницького району Київської області.
Закінчила філологічний факультет Київського державного педагогічного інституту ім. М. Горького (нині Національний педагогічний університет імені М. П. Драгоманова) в 1962 році.
Трудову діяльність почала вчителькою української мови та літератури в школі-інтернаті в с. Іванівка Великописарівського району Сумської області (вересень 1961 р.).
Працювала в Інституті імені О.О. Потебні Академії наук УРСР (1962 - 1964 рр.), закінчила аспірантуру в Київському державному педагогічному інституті ім. М. Горького (1964 - 1967 рр.)
Після аспірантури у 1968 році захистила кандидатську дисертацію з українського мовознавства і здобула науковий ступінь кандидата філологічних наук, стала працювати викладачем на кафедрі української мови у Київському державному педагогічному інституті ім. М. Горького.
У 1970 році одержала наукове звання доцента.
З 1970 р. по 1980 р. паралельно з викладацькою роботою працювала Вченим секретарем Ради інституту.
З 1974 р. по 1980 р. - декан факультету підвищення кваліфікації вчителів Польської народної Республіки.
У 1986 р. захистила докторську дисертацію з українського мовознавства.
З 1987 р. - професор.
З 1988 р. по даний час - завідувач кафедри стилістики української мови Національного педагогічного університету імені М. П. Драгоманова.
У 1994 р. обрана членом-кореспондентом АПН України.
У 1999 р. обрана академіком (дійсним членом АПН України).
Мацько Л. І. - висококваліфікований фахівець у галузях української теоретичної лінгвістики, лінгвориторики, соціолінгвістики,етнолінгвістики, парагмалінгвістики, лінгводидактики середньої школи (старшої ланки) і вищої професійної освіти;- викладач навчальних курсів сучасної української мови, стилістики, історії української літературної мови, вступу до мовознавства, лінгвістичного аналізу, культури української мови, риторики в Національному педагогічному університеті імені М. П. Драгоманова;
Основні результати роботи
науковець-лінгвіст і методист: має понад 200 публікацій, з них 30 - монографії, підручники, навчальні посібники, словники, методичні видання з української мови для старшокласників і студентів („Українська мова"(для старшокласників та абітурієнтів) 1992, 1993, 1995, 1996; „Українська мова"(збірники диктантів, переказів));
з 1992 року кожен випускник користується підготовленими проф. Мацько Л. І. матеріалами, дидактичним забезпеченням випускних і вступних екзаменів;
Основні результати роботи
Мацько Л. І. має також теоретичні праці з граматики, лексичної семантики, стилістики та історії української літературної мови: „Інтер"єктиви в українській мові"(1981р.), „Українська мова" (для професійно-технічних закладів) (1998 р. ), „Стилістика української мови"(2002 р.). Ґрунтовними і цікавими є наукові розробки Мацько Л. І. про мовотворчість і лінгвістичну спадщину Івана Вишенського, Григорія Сковороди, Тараса Шевченка, Пантелеймона Куліша, Михайла Драгоманова, Панаса Мирного, Івана Нечуя-Левицького, Михайла Грушевського, Лесі Українки, Івана Франка, Агатангела Кримського, Михайла Коцюбинського, Максима Рильського, Олександра Довженка та інших визначних постатей українського письменства; статті про роль мови в житті людини та суспільства, про націєтворчу і державотворчу функцію української мови, про мову як консолідуючий чинник суспільства, про національне виховання засобами мови, про зміни, яких зазнає українська мова на початку ХХІ століття у зв'язку зі змінами в українському суспільстві політики й ідеології, економічної системи і способу життя мовців.
Основні результати роботи
Мацько Л. І. - науковий керівник аспірантів і докторантів (20 атестованих кандидатів і докторів наук);
- член спеціалізованих рад по захисту докторських і кандидатських дисертацій;
- член експертної ради ВАК України;
- член 6 редколегій філологічних та педагогічних видань: „Дивослово", „Українська мова і література в школі", „Українська мова в середніх школах, гімназіях, ліцеях, колегіумах", „Українська література в школі", „Наука і сучасність"(НПУ імені М. П. Драгоманова), „Педагогічна газета" (АПН України), журнал „Жіночий світ"(Всеукраїнське жіноче товариство ім. Олени Теліги);
Основні результати роботи
- науковий координатор програми Міністерства освіти України „Українська мова у вищій школі";
- науковий керівник проблемних груп студентської наукової творчості;
- науковий експерт учнівських Всеукраїнських олімпіад з української мови; голова журі Міжнародного конкурсу знавців української мови імені Петра Яцика;
- з 1989 р. по 1997р. - автор і ведуча програми „Рідна мова" на Першому каналі українського телебачення;
- співавтор проектів державних стандартів з української мови для середніх загальноосвітніх шкіл та вищих навчальних закладів України.
Основні результати роботи
Мацько Л. І. має 2 відзнаки Польської Народної Республіки за педагогічну діяльність - Медаль Едукації Народової (1975 р.) і Золотий Знак Товариства Польсько-Радянської дружби (1976 р.), Відмінник освіти України (1999 р.), Заслужений працівник народної освіти України (2000 р.).
Відзнаки:


title: ПРИВЧАЙТЕСЯ ПРАЦЮВАТИ ЗІ СЛОВНИКАМИ

text:
Привчайтеся працювати зі словниками. Олександра Савченко«Привчайтеся працювати зі словниками»
Вчитель
початкових класів Казанківської ЗОШ №1Неня-Лука Ю.В.смт. КазанкаМиколаївська обл
Буряк
Буря
ГРИБИ
РИБИ
БУЛКА
БІЛКА
ЛАПКИ-ШАПКИ-   ПАПКИ-ТАПКИ
Х
О
Т
К
А
Р
Щ
Е
Словник — це зібрання слів, розміщених переважно в алфавітному порядку, з поясненням, тлумаченням чи перекладом на іншу мову.

Опрацювання тексту Олександри Савченко «Привчайтеся працюватизі словниками» (с. 25–26)

Домашнє завдання Розшукайте в етимологічному словнику для молодших школярів розповіді про походження слів, що означають назву вашої місцевості, назви тварин та різних предметів.
МОЛОДЦІ


Українське мовознавство радянського періоду
План
1. Реабілітація порівняльно-історичного мовознавства.
2. Віктор Володимирович Виноградов.
3. Олександр Іванович Смирницький.
4. Федот Петрович Філій.
5. Українське мовознавство 20—80-х років XX ст.
6. Діячі української лінгвістики.
Використана література
1. Реабілітація порівняльно-історичного мовознавства.
Після дискусії 1950 р., на якій було піддано критиці догми «нового вчення про мову» Марра та його послідовників, радянське мовознавство змінило напрями досліджень. Було реабілітовано порівняльно-історичне мовознавство, яке почало інтенсивно розвиватися (праці Б. О. Серебренникова, Л. А. Булаховського, Ф. П. Філіна, А. О. Білецького, В. В. Іванова, О. Н. Савченка, Е. А. Макаєва, Я. М. Ендзеліна, О. С. Мельничука та ін.), а з ним і такі споріднені галузі мовознавства, як етимологія (дослідження В. І. Абаєва, А. О. Білецького, О. С. Мельничука, Г. А. Климова) та лінгвогеографія (праці А. В. Десницької, М. М. Гаджієва, Р. І. Аванесова, И. О. Дзендзелівського та ін.). Однак інші мовознавчі напрями, не пов'язані з порівняльно-історичним мовознавством, ігнорували. Усе зарубіжне мовознавство критикували і заперечували. Така відрубність радянського мовознавства від зарубіжного негативно позначилась на його розвитку, оскільки нові ідеї і методи зарубіжної лінгвістики були невідомі мовознавцям у СРСР.
Ситуація змінилася в другій половині 50-х років, у період «хрущовської відлиги». Радянські вчені дістали змогу ознайомитися з усім, що зроблено їхніми колегами в різних країнах, і мовознавство в СРСР стало розвиватися в єдиному світовому руслі. Як окремі напрями виділилися психолінгвістика, структурна лінгвістика, математична лінгвістика, прикладна лінгвістика тощо (праці О. Р. Лурія, О. О. Леонтьева, Л. В. Сахарного, О. М. Шахнаровича, І. І. Ревзіна, В. С. Перебийніс, Р. Г. Шотровського, М. Д. Андреева та ін.). З'явилися глибокі теоретичні дослідження, у яких всебічно розглядалися різні структурні рівні мови.
2. Віктор володимирович виноградов
(1895—1969) — видатний російський мовознавець, учень О. О. Шахматова. З 1950 до 1954 р. очолював Інститут мовознавства, а з 1958 до 1968 р. — Інститут російської мови АН СРСР. Опублікував майже 300 праць із загального мовознавства, історії й сучасного стану російської мови, мови і стилю письменників, стилістики, синтаксису і фразеології.
Його дослідження про мову і стиль письменників було взято за основу нової дисципліни — історії російської літературної мови і стилістики як окремої дисципліни.
Виноградов опрацював теорію словосполучення (розмежував словосполучення і речення), вчення про предикативність, про словотвір і його відношення до граматики та лексикології, про взаємодію лексичних і граматичних значень. У граматиці виокремив граматичне вчення про слово, вчення про словосполучення, про речення і про складне синтаксичне ціле. Обґрунтував тісний зв'язок словотвору з граматикою і лексикологією, виділив словотвір як окрему лінгвістичну дисципліну, створив учення про чотири способи слововорення (морфологічний, морфолого-синтаксичний, лексико-синтаксичний і лексико-семантичний).
Оригінальними є його теорії типів значень слова і типів фразеологічних одиниць. Виноградову завдячує мовознавство виділенням фразеології в окрему дисципліну, нетривіальною класифікацією частин мови.
3. Олександр Іванович Смирницький
(1903—1954) — мовознавець, який зробив істотний внесок у розв'язання загальнотеоретичних проблем. Зокрема, він досліджував співвідношення мови і мислення, мови і мовлення, об'єктивності існування мови. Його оригінальне вчення з цих проблем викладене у праці «Об'єктивність існування мови» (1954). Самобутньою є його теорія мови і мовлення. Під мовленням Смирницький розуміє поєднання звучання з конкретним мовним змістом, а під мовою — сукупність взаємопов'язаних одиниць і відношень між ними, сукупність усіх компонентів різноманітних виявів мовлення. Якщо мовлення — спосіб спілкування, то мова — засіб спілкування. Мова існує у мовленні, взаємодіє з мовленням і розвивається в мовленні. Така інтерпретація мови і мовлення є глибшою, ніж у Соссюра.
Смирницький оновив і теорію слова. Слово, вважає вчений, є одночасно одиницею лексики і граматики, бо в ньому переплетені лексичні й граматичні властивості, що надає йому цільнооформленості. На цій основі Смирницький проаналізував проблему окремості слова і його тотожності.

4. Федот Петрович Філій
(1908—1982) — дослідник історії російської мови, проблем загального мовознавства, соціолінгвістики. Очолював Інститут мовознавства (1964—1968) й Інститут російської мови АН СРСР (1968—1982). Йому належить майже 300 наукових праць.
У «Нарисах із теорії мовознавства» (1982) учений акцентує на необхідності системного підходу до вивченя мовних фактів. Під системою він розуміє комплекс органічно пов'язаних між собою компонентів, а під структурою — самі зв'язки між компонентами. Система мови історично є змінною, тому дослідити мову можна лише враховуючи її історичний розвиток. Рівновага і стійкість системи завжди є відносними, бо в ній в один і той самий час існують елементи, які тільки що виникли і які зникають. На розвиток мовної системи впливають внутрішні й зовнішні суперечності, хоча між ними не можна провести чітку межу.
Заслуговує на увагу введене Філіним у мовознавство розрізнення тематичних і лексико-семантичних груп слів. Різницю між ними вчений вбачає в тому, що тематичні групи слів ґрунтуються на зовнішніх фактах, відношення між словами у них цілком відображають відношення між поняттями, а лексико-семантичні групи слів є продуктом розвитку лексичної системи; утворення таких слів зумовлене історичними змінами мови, перегрупуваннями в її лексико-семантичній системі (тим і пояснюється неоднаковий обсяг лексико-семантичних груп у різних мовах, зокрема розбіжність у синонімічних гніздах слів).
Найзначнішою працею Філіна є його монографічне дослідження «Про походження російської, української і білоруської мов» (1972). У ній на основі аналізу фонетичних, морфологічних, синтаксичних і лексичних діалектизмів у пам'ятках давньої писемності виділено мовні явища, які згодом стали визначати специфіку кожної зі східнослов'янських мов. Недоліком цієї праці є те, що вона ґрунтується на тенденційному для радянської історіографії підході до питання про походження українців, росіян і білорусів «із однієї колиски».

5. Українське мовознавство 20— 80-х років XX ст.
В історії українського радянського мовознавства виділяють чотири періоди:
I період (1917 — початок 30-х років). Характеризується активним дослідженням фонетики і граматики, історії й діалектології української мови, яскраво вираженим практичним спрямуванням мовознавчої науки;
II період (ЗО—40-ві роки). Період наступу на українізацію і репресивної політики ВКП (б) — КПРС, коли згорталися теоретичні дослідження і призупинилася практична робота;
IIIперіод (50—60-ті роки). Характеризується намаганням оновити теорію мовознавства, увагою до розвитку граматичних досліджень, лексикографії та лінгвостилістики;
IVперіод (70—80-ті роки). Відзначається не лише розвитком порівняльно-історичного мовознавства, а й творенням сумнівних прогнозів, що видавалися за соціолінгвістику [Українська мова: Енциклопедія 2000: 648].

6. Діячі української лінгвістики
Агатангел Юхимович Кримський (1871—1942) — видатний сходознавець, мовознавець, літературознавець, фольклорист, етнограф, історик, письменник і перекладач. У 1918 р. обраний академіком УАН. З 1921 до 1929 р. був директором Інституту української наукової мови. Володів майже 60 мовами. Опублікував до 1000 наукових праць, найголовнішими з яких є «Нарис з історії української мови», написаний у співавторстві з О. Шахматовим (1922, 1924), «Українська мова, звідкіля вона взялася і як розвивалася» (1922), «Нарис історії українського правопису до 1927 р.» (1929), «Українська граматика...» (1907), «Історія Персії та її письменства» (1923). У працях «Філологія і погодінська гіпотеза...» (1904), «Деякі непевні критерії для діалектологічної класифікації староруських рукописів» (1906), «Давньокиївський говір» (1906) спростував псевдонаукову шовіністичну теорію Погодіна — Соболевського про російський етнічний склад населення Києва і Київщини за часів Київської Русі та неавтохтонність на цій території українського етносу. Досліджував українські говори. Низку праць присвятив розвитку й нормалізації української мови. Був науковим редактором «Російсько-українського словника» у трьох томах (1924—1933). Кримського по праву вважають основоположником української орієнталістики. Написав багато праць зі сходознавства (досліджував історію, мову, літературу семітів, арабів, персів і тюрків). У 1941 р. був репресований, помер у в'язниці.

Микола Кузьмич Грунський
 (1872—1951) — професор Київського університету (у 1919—1920 pp. був ректором). Досліджував походження старослов'янського письма, мову давніх пам'яток старослов'янської писемності, історію слов'янських мов. Відомими є такі його праці: «Пам'ятки і питання давньослов'янської писемності» у двох томах (1904—1906), «Нариси з історії розробки синтаксису слов'янських мов» у двох томах (1910— 1911), «Білоруська мова в її минулому та сучасному вивченні» (1930), «Граматика давньоцерковнослов'янської мови» (1906), «Українська граматика» (1918), «Вступ до слов'янського мовознавства» (1941), «Українська мова» (1926; у співавторстві з Г. Сабалдирем) та ін. У статті «Основи та проблеми сучасної лінгвістики» зробив критичний огляд тогочасних мовознавчих концепцій з позицій порівняльно-історичного мовознавства.
Михайло Якович Калинович
(1888—1949) — відомий мовознавець, літературознавець і перекладач, академік АН УРСР з 1939 p., професор Київського університету. Викладав вступ до мовознавства, порівняльну граматику індоєвропейських мов, санскрит, готську мову, історію давньої індійської літератури. У 1930—1944 pp. очолював Інститут мовознавства Академії наук і відділ загального мовознавства в цьому ж інституті до 1949 р. Найбільше прислужився українському словникарству: був головним редактором «Російсько-українського словника» (1948), автором багатьох публікацій з теорії та історії лексикографії. У «Вступі до мовознавства» (1940, перевидано 1947) вніс багато нового в теорію слова, використавши матеріал різних європейських і південноазіатських мов, чим заклав підґрунтя зіставної лексикології в нашому мовознавстві. Іншим об'єктом зацікавлень ученого була проблема походження мови («Походження мови», 1946).
Євген Костянтинович Тимченко
(1866—1948) — один із організаторів Української академії наук, її дійсний член із 1919 р., член-кореспондент АН СРСР з 1929 р. Об'єктом його зацікавлень були питання української літературної мови, її історії. В «Українській граматиці» (1907, 2-е доповнене видання — 1917) детально описав фонетику, морфологію та словотвір української мови, а в «Курсі історії українського язика» (1927, 2-е доповнене видання — 1930) широко залучив матеріал слов'янських та інших індоєвропейських мов, діалектні дані і на цьому тлі розглянув історію української мови. Цінними є його дослідження з синтаксису відмінків української мови, результати яких викладено у працях «Функції генітива в південноруській мовній області» (1913), «Льокатив в українській мові» (1924), «Номінатив і датив в українській мові» (1925), «Вокатив і інструменталь в українській мові» (1926), «Акузатив в українській мові» (1928). Досліджував учений і проблеми діалектології, якій присвятив кілька праць, зокрема «Причинки до української діалектології» (1908) і «Одна діалектна особливість вживання морфеми ся» (1948).
Чи не найбільше відомий Тимченко як лексикограф. Він є співавтором і редактором першого «Історичного словника українського язика» (випуск 1, 1930; випуск 2, 1932), уклав «Русско-малоросский словарь» у двох томах (1897—1899), брав активну участь у підготовці «Словаря української мови» за редакцією Б. Грінченка (1907—1909).

Використана література
1. Алпатов В. М. История лингвистических учений. — М., 1998. — С 227—265.
2. Русанівський В. М. Україністика// Українська мова: Енциклопедія. — К., 2000. — О 648—652.
3. Жовтобрюх М. А. Нариси історії українського радянського мовознавства (1918—1941). — К., 1991.
4. Бевзенко С. П. Історія українського мовознавства. — К., 1991.
5. Зиндер Л. Р., Маслов Ю. С. Л. В. Щерба — лингвист-теоретик и педагог. — Л., 1982.
6. Ларцев В. Г. Евгений Дмитриевич Поливанов. Страницы жизни и деятельности. — М., 1988.
7. А. Ю. Кримський — україніст і орієнталіст. — К., 1974.
8. Л. А. Булаховский   Современное языкознание. — К., 1987.
9. Ткаченко О. Б. Олександр Савич Мельничук як людина і вчений// Мовознавство. — 2001. — № 6.


title: Струмочки нам співають про весну

text:
   Досліджую речення

              Розпізнаю речення

Дослідження
1. Визнач, яка група слів виражає закінчену думку
2. Яка група слів утворює речення?

Почав накрапати дрібний
Почав накрапати дрібний дощ.
Речення виражає закінчену думку
Допоможи визначити, в яких рядках записано речення. Випиши їх.

Був чудовий весняний день.
Ми разом вибралися
Незабаром небо затягло хмарами.
Подув дуже сильний
Добре, що ми взяли з собою
Почав накрапати дощ.
Ми відкрили парасольки.

Досліджуємо
Перше слово в реченні пишемо з великої букви.
Усі слова в реченні пишемо окремо одне від одного.
Речення виражає закінчену думку.

Читалочка записала уривок з оповідання про парасольку. Визнач, якої помилки вона припустилася.  Запиши цей уривок без помилок
		Хлопчик міцно тримав парасольку раптом вітер висмикнув її з рук парасолька пролетіла кілька метрів потім упала в калюжу і загойдалася на хвильках вона була мов кораблик…
Поясни,чи можна назвати слова Ґаджика   реченням. Чому? Утвори зі слів Ґаджика речення і запиши.

Парасолька захищати від сонце і дощ
Застосовуємо
Уяви, що ти в магазині парасольок. Яку із зображених парасольок вибереш? Чому? Напиши про це 3 – 4 речення
Поділи речення на слова і запиши

Першапарасольказ'явиласяв Китаї.
Простийробітникзробивїїдлясвоєїдружини.

     Дякую за увагу


title: "Англіцизми в сучасній українській мові"

text:
Англіцизми в сучасній українській мові

                                                       Науково-дослідницька робота
                                                                      учениці 6 (10) класу
                                                                     Мукачівської гімназії
                                                                        Буркало Ніколетти

                                                                       Науковий керівник:
                                                              Немеш Любов Степанівна

Мета нашого дослідження полягає у встановленні ролі запозичень, виділенні позитивних і негативних аспектів впливу англіцизмів і основних причин появи запозичень в українській мові.
 Відповідно до мети в роботі поставлено та вирішено такі завдання:
- розглянуто історію виникнення англіцизмів;
- зроблена спроба здійснення класифікацію англіцизмів за сферою їхнього використання;
- встановити причини запозичень іншомовних слів;
- виявлено сфери використання запозичень в усній і писемній формах української мови, молодіжному жаргоні.
Об 'єктом дослідження є процес запозичення лексичних одиниць з англійської мови в українську, що посилився у зв'язку з суспільно-політичними та економічними змінами в українському суспільстві.
Предметом дослідження  є запозичені з англійської мови слова та їхній вплив на молодіжний сленг.

Методи дослідження
Основним методом є описовий.
Джерельною базою нашого дослідження є англомовні словники, тлумачні словники, словники іншомовних слів.

Останнім часом спостерігається надмірне вживання запозичень, що обумовлює актуальність даної теми.

Лексичні групи
Англійські лексичні запозичення, наявні в сучасній українській мові, можна поділити на кілька груп.
До першої групи належать давно запозичені слова.
Наприклад: Бекон(bacon), Хуліган(hooligan), футбол(football).
До другої групи можна віднести слова, відомі в українській мові, але розташовані на периферії української лексичної системи.
Наприклад: О-кей(о-key), вестерн( western), ланч(lunch).

Третя група- це слова вже давно запозичені, але маловживані й тому маловідомі
Наприклад: Брокер(broker), менеджмент(management), імпічмент(impichment)

До четвертої групи відносимо нові слова, що ввійшли або входять до вжитку за останні 15-20 років.
Прикладом можуть бути слова: Грумінг,кайф,піар,маркетинг.

З нових запозичень частина відразу входить в активний обіг, наприклад: маркетинг(marketing), менеджмент(management), кайф(keif), шоп(shop), маркет(market), імідж(image).
Найчастіше англіцизми стосуються :
техніки: блюмінг, бульдозер, буфер, конвейєр, кренінг, тендерфільм;
політики, економіки та торгівлі: банк, бюджет, гангстер, демпінг, інтерв’ю, лідер, мітинг, бізнес, бізнесмен, прас, ділер, імпічмент;
спорту: аут, бокс, боксер, волейбол, гол, голкіпер, матч, нокаут, раунд, рекорд, старт, фініш;
одягу й тканин: бджемпер, піджак, піжама, смокінг;
їжі та напоїв: біфштекс, кекс, пудинг, пунш, ром, сандвіч;
культури: джаз, клоун, клуб, комфорт, сквер, хол шоу-бізнес, фан-клуб, сингл, саунд-трек;
у сфері побуту: відеоплеєр, сі-ді-плейер, міксер, тостер, маркер, пейджер.

У таких сферах,як спорт, культура, економіка, політика нові слова й терміни з'являються постійно. За останні роки з'явилися такі спортивні терміни, як армреслінг (armresling), боулінг (bowling) та інші.
Даниною моді  можна  вважати і такі нові запозичення, як бутик, бренд, девайс (вигадка), біг-мак, хот-дог, гамбургер (різновид бутерброда), шопінг (прогулянка по магазинах), шоп.
Молодіжні жаргонізми
До найуживаніших слів молоді належать іменники: герл, сейшн, шузи, паті та прикметники: драйвовий, о`кейний, суперний або суперовий, крейзи «ненормальний» – crazy (kreizi), паті «вечірка» -   parti(pa:ti), мен «чоловік» - man (maen),  супер «відмінний»-  super (sju :pa)  та інші.

За значенням усі жаргонізми можна поділити на кілька тематичних груп:
лексеми на позначення предметів одягу, взуття, різних побутових речей: шузи (ботинки), буци (туфлі), найки (кросівки фірми «Найк»);

видовищні заходи, концерти: сейшн, денс, паті, диско.

назви людей з диференціацією:
за віком та статтю: бой, гай (хлопець), герла (дівчина);
за родинними зв`язками: олди (батьки), френди (друзі);
за професією: сек`юріті (охоронець), ді-джей (ведучий дискотеки);
за національною та расовою належністю: нігер (негр), кайзер (азербайджанець), раша (росіянин);

ВИСНОВКИ
Таким чином, досліджуючи англіцизми в сучасній українській мові можа зробити настуні висновки:
 Абсолютно чистих мов, вільних від запозичень, у світі немає, тому що не існує народу, який би жив ізольовано, не контактуючи з іншими народами.
Потрібно боротися не стільки з самим фактом існування в мові запозичених слів, скільки з явищами її засмічення, передусім суржиковими елементами, які руйнують національне єство мови, притуплюють наше мовне мислення і можуть спричинити зникнення питомої української лексики.
 Слід відзначити велику вагу англіцизмів у процесі формуваннясловника молоді. Але не можна допустити, щоб такі процеси проходили стихійно.
«ДЯКУЮ за УВАГУ»


Зима. Картинки для розвитку мовлення


Прямолінійний рівноприскорений рух


Закріплення навичок правопису власних і загальних іменників.


Закріплення вимови і написання слів з апострофом. Звуко-буквений аналіз слів з апострофом
Урок української мови
2 клас
(за новою програмою)
«Відгадаймо загадку-акровірш!»
   А я такий же, як знак розділовий
   Простий і відомий шкільній дітворі.
   Оце лиш в словах української мови
   Сумлінно пишусь не внизу, а вгорі.
   Твердість вимови вчу позначати,
   Роздільно навчаю також читати.
   Ось спробуй писати слово «ім’я» –
   Факт, що зразу потрібним стану і я!
Запиши букви, після яких може ставиться апостроф.
д,      г,      б,          п,      в,         л,          ф,   м,     т,     р
Це наймолодший знак нашого письма.
З’явився в українській граматиці для позначення роздільної вимови.
Назва знака взята з давньогрецької мови, що означає: кривий, зігнутий, повернутий.
апостроф
Вимовляйте слова правильно
солов’ї
під’їхати
Сузір’я
Лук’ян
довір’я
п’ють
сім’я
Як вимовляється приголосний звук перед апострофом?
Малюнковий диктант “Асоціації”
Сім’я, м’ята, м’ясо,
п’ята, м’яч.
Робота з підручником
Вправа  2
Вправа  3
Фізкультхвилинка
Апостроф не пишеться
дзвякнути, мавпячий, свято, Святослав, святкувати, духмяний, морквяний,тьмяний, цвях, медвяний,буряк, крякати, рябий, ряд, крюк, порятунок, рясний, гарячий, Рєпін,
але:верб’я, торф’яний, черв’як

МЕТРО - метрополітен
 (у французькій мові - столичний, у грецькій - головне місто) міська
швидкісна електрична залізниця, що проходить переважно в тунелях, у деяких місцях виходить на поверхню землі або на мости; метро, підземка.

Утвори за зразком слова з апострофом.
солома –
олово –
дерево –
риба –
солома – солом’яний,
олово – олов’яний,
дерево – дерев’яний,
риба – риб’ячий.
Камінь – кам’яний,
Вивчаємо
нове слово
СОЛОМ’ЯНИЙ
Зроблений із соломи.
Колір.
Який легко можна порушити; нестійкий, неміцний.
Солом'яний парубок — непривабливий, негарний.
СОЛОМ'ЯНИЙ:
Хто зимує в Африці?
с о л о в ’ ї
Солов’ї –  [с о л о в й´і] –           6 б., 7 зв., 3 скл.,

Поясни прислів’я та приказки. Поділи слова з апострофом  для переносу.
Пташка красна своїм пір’ям, а людина – своїм знанням.
Без здоров'я нема щастя.
Гірко поробиш — солодко з'їси.

Пір’-ям, здо-ро-в'я, з'ї-си.
Мовне диво. У якому слові є два апострофи?
Тож бувають у мові дива!Це слівце інтригує недарма:На шість літер –  апострофів два,Означає місцину над яром.Яке це слово?
Над’яр’я
«Лінгвістичний  аукціон»

Робота  в малих  групах
(по 3 учнів у кожній).
За хвилину записати
якомога  більше
слів  з  апострофом.
Самомоніторинг
Я  брав активну участь в роботі на уроці.
Я  вносив вдалі пропозиції, які врахував клас.
Я  надавав допомогу однокласникам.
Я  вдало  узагальнював думки інших.
Я  давав  повні  відповіді на поставлені питання.
Я дізнався багато нового.


Усний стислий переказ тексту публіцистичного стилю


title: Прийменники


title: Робота над словниковими словами в 3 класі

text:
Смолінська Зш №3 І ступеняСловниковіслова
3 клас
Лукаш Н.А.

         Робота над словниковими словами.
                      Метод ейдетики.
       Вчитель читає сюжет, учні дивлячись на малюнки, “ховають” букву, яку потрібно пам´ятати, або знаходять образ, який схожий на цю букву, запам´ятовують слово. Через хвилину після показу всіх малюнків, вчитель пропонує записати всі слова по  пам´ятаті  за сюжетом.
     Потім ще раз демонструє малюнки, діти називають словникові слова за малюнками і перевіряють (21 слайд)
       На наступному уроці вчитель демонструє 22 слайд. Діти вставляють пропущені букви. На третьому уроці вчитель читає сюжет, а діти записують лише словникові слова(вибіркове письмо). Учні ставлять наголоси в словах та підкреслюють букви, які потрібно пам´ятати.
               Сюжет
     Одного разу  в очереті ведмідь знайшов календар та й  поклав його до кишені, де вже лежали абрикос і черешні. Він захотів помити фрукти і пішов до школи. Там була криниця. До криниці прийшов черговий брати воду і ведмедя охопила тривога.

очерèт

ведмíдь

календάр

кишéня

абрикóс

черéшні

кринúця
 черговúй

тривóга

Вчитель знову перегортає слайди, а учні по пам’яті називають слова

Очерèт
ведмíдь
календάр
кишéня
абрикóс
черéшні
кринúця
черговúй
тривóга

Оч.рèт
в.дмíдь
кал.ндάр
к.шéня
абр.кóс
ч.рéшні
кр.нúця
ч.рговúй
тр.вóга

               Сюжет
     Одного разу  в очереті ведмідь знайшов календар та й  поклав його до кишені, де вже лежали абрикос і черешні. Він захотів помити фрукти і пішов до школи. Там була криниця. До криниці прийшов черговий брати воду і ведмедя охопила тривога.


УСНИЙ СТИСЛИЙ ПЕРЕКАЗ РОЗПОВІДНОГО ТЕКСТУ З ЕЛЕМЕНТАМИ ОПИСУ МІСЦЕВОСТІ В ХУДОЖНЬОМУ СТИЛІ В КЛАСІ


УСНИЙ СТИСЛИЙ ПЕРЕКАЗ ТЕКСТУ ПУБЛІЦИСТИЧНОГО СТИЛЮ (НА ОСНОВІ ПРОСЛУХАНИХ РАДІО- І ТЕЛЕПЕРЕДАЧ)


Повторення про дієслово


ТЕМА УРОКУ: УСНИЙ ТВІР-ОПИС МІСЦЕВОСТІ (ВУЛИЦІ, СЕЛА, МІСТА) НА ОСНОВІ ОСОБИСТИХ СПОСТЕРЕЖЕНЬ І ВРАЖЕНЬ У ХУДОЖНЬОМУ СТИЛІ


title: Чергування звуків, голосний звук, наголос, подовжені приголосні, дзвінкі звуки

text:
6
33
32
38
1
2


Велика буква в іменах, по батькові та прізвищах людей


РІЗНОРІВНЕВІ КОНТРОЛЬНІ РОБОТИ


title: Пряме та переносне значення слів

text:
Перевіримо домашнє завдання
Малюнковий диктант
Усно вставте слова, визначіть головні члени речення.
Слова з прямим і переносним значенням
Соколова Надія Ігорівна КЗ «Кочетоцька санаторна школа-інтернат I-ІІІ ступенів»
Вправа 123 с. 57Розберемо словосполучення-Як ви їх розумієте?
Пряме значення слова – коли слово називає дійсний реальний стан речей, явищ, подій.
(доберіть з вправи 123 приклади)
Переносне значення слова – коли слово називає несправжній стан речей, явищ, подій. Переносне значення вживається для красоти мовлення.
(доберіть з вправи 123 приклади)
Поясніть словосполучення, визначіть, в якому значенні вони вжиті
Золотий годинник
Годинник, зроблений із золота.
Пряме значення
Золоте колосся
Колір колосся схожий на золото.
Переносне значення

Каштанове листя
Листя з дерева каштан.
Пряме значення

Каштанове волосся
Колір волосся подібний кольору плодів каштану.
Переносне значення

Кришталева ваза
Ваза, зроблена з речовини кришталь.
Пряме значення

Кришталевий голос
Голос людини, що звучить чисто, красиво.
Переносне значення

Вправа 124 с. 57Спишіть речення, усно знайдіть слова, вжиті в переносному значенні.Поставте письмово запитання до підкреслених слів.
Вправа 125 с. 58
-Спишіть текст із заголовком.
-Поясніть, у якому значенні вжито виділені слова.
-В 3 реченні визначіть підмет і присудок.
Вправа 126 с. 57Вставте потрібні слова усно, поясніть в якому значенні вжито ці висловлювання.
Визначте:
Журавель - ..зв., ..б.,
ясен - ..зв., ..б.,
олія - ..зв., ..б.,

		Підсумок уроку-В яких значеннях можна вживати слова?-Поясніть поняття переносного значення слів.-Наведіть приклади.
Домашнє завдання
С. 58 впр. 127
Доповнити речення слова з довідки, записати, зверху визначити пряме або переносне значення вставлених слів.


title: "Українські народні фразеологізми"

text:
Українські народні фразеологізми
Підготували:
Котенко Роман
Бурлаков Степан
10-В клас
Українська народна творчість досить багата на фразеологізми. Для вас ми попрацювали і підібрали деякі з них, до кожного навели тлумачення, і до кожного другого – ілюстрацію.

 Приємного перегляду!
Вступ
Розбити глек
Ще у давнину народні майстри виготовляли глечики – це вважалося дуже важкою та клопітливою справою. На це витрачалося багато часу, і якщо хтось розбивав такий витвір мистецтва, про дружні відносини з майстром можна було сміливо забути.
Вийти сухим із води
У давнину в народі існував звичай звинуваченого в злочині чи відьомстві випробовувати водою.
Підозрюваного кидали в річку чи озеро. Якщо він не тонув, тобто вода його не приймала, його вважали злочинцем і судили. Якщо ж тонув, то вірили, що ця людина не винна у злочині, її обмовлено, отже, вона марно загинула. Про того, кому поталанило уникнути смерті, говорили, що він вийшов сухим із води.
Нині цей вислів уживають стосовно тих, кому вдалося уникнути великих неприємностей.
Бабине літо
В останні ясні й теплі дні осені, які бувають в Україні наприкінці вересня — на початку жовтня, на полях та в лісах літає багато павутиння. Його плетуть дрібні павучки, які вилазять зі своїх гнізд, відчуваючи повернення нетривкого тепла. За народними віруваннями, ці павутинки пов’язані з початком жіночих робіт: прядінням, вишиванням, плетінням тощо, а тому для жінок із цього часу починалася відповідальна пора заготівлі полотна, ниток, щоб обшити всю сім’ю.
Деякі давньоукраїнські племена також вірили, що цієї чудової осінньої пори баба-яга літає в ступі і розкидає павутиння.
Невідомо, чи від казкової баби, чи від жіночих (бабських) робіт походить перша частина фразеологізму «бабине», а друга означає летюче павутиння — «літо».
Брати (взяти) за серце
У народному уявленні серце є центром людської життєвої сили, що відповідає за почуття, прихильність до інших людей, моральні якості. Воно тане, як віск, сохне, в’яне, нудиться, мліє, крається, кров’ю обливається — залежно від життєвої ситуації.
Брати за серце — значить дуже розчулювати, хвилювати кого-небудь.
Блискавки метати
Предки українців відчували благоговійний страх перед природними стихіями, вважаючи їх утіленням божественних сил. Повелителем грому і блискавки, за їх віруваннями, був Перун — верховний над усіма богами. У мить свого гніву він спалахом блискавиці відчиняє оселю небожителів, що є грізним застереженням для людей, аби не грішили. У народі форму блискавки порівнювали з батогом, ударами якого бог-громовик карає злих демонів хмар.
З поширенням християнства люди почали вважати, що це святий Ілля з неба кидає вогняні стріли, щоб вразити слуг, яких залишив сатана на землі. У народі кажуть, що коли настане кінець світу, Ілля так вдарить громами, що земля розсиплеться.
Отже, блискавку завжди пов’язували з гнівом і карою. Вираз «блискавки метати» висловлюють на позначення роздратування, крайнього невдоволення, сердитості, готовності карати.
За народними уявленнями, злидні — це діти недолі, маленькі заморені істоти. Якщо бажають людині зла, то кажуть: «Бодай тебе злидні побили!». За повір’ям, злидні живуть у запічку або під піччю, яка є центром хатнього господарства. Злидні люблять накликати інші злі сили, особливо хвороби. Щоб їх позбутися, у хаті не має бути жодної краденої речі.
Зі словом «злидні» пов’язано чимало приказок, зокрема: «Щастя дочасне, злидні вічні»; коли хтось живе в нужді, бідності, кажуть, що він «годує злидні», та якщо справи налагоджуються, говорять: «полатав злидні».
Вибитися із злиднів означає перестати бідувати, стати заможнішим.
Вибитися зі злиднів
Дивитися вовчим оком
Люди здавна вірили в силу погляду і пов’язані з нею забобони. У народі були переконані, що недобре око спричиняє хвороби, збитки і різного роду нещастя, і це не залежить від волі людини.
Недобрими очима вважали: косі, чорні, надмірно вирячені або глибоко запалі очі, погляд з-під великих нахмурених брів, заздрісний погляд. Вовчим називали око в людини із густими зрослими бровами. Її погляд схожий на погляд вовка, що вистежує свою жертву. Звідси й значення фразеологізму: дивитися жадібно, хтиво, кровожерно.
В українській міфології Мара — богиня зла, темної ночі, ворожнечі, смерті. Вона сіє на землі різні чвари, брехню, недуги, смерть, неймовірні страждання. Замість очей, у неї гнилі западинки, її бачать тільки вночі, бо вона творить лише темні справи. У народній творчості є приказки-прокляття, пов’язані зі словом «мара», наприклад: «Щоб тебе мара взяла!».
Вислів «як та мара» вживають для вираження неприязні до когось; ходити як мара — означає вештатися в темряві.
Як та мара
Як у воду дивився
З водою пов’язано багато українських приказок, прислів’їв та фразеологічних зворотів. З давніх-давен чаклуни, дивлячись на непочату воду, дізнавались, хто винен у зуроченні. Наші предки, вдивляючись у нечітке відображення на водяному плесі, вгадували свою долю, передбачали небезпеку, визначали правильність рішень. У слов’ян є чимало варіантів ворожінь на воді: звичай ставити посуд з водою на ніч під ліжко, пускання вінків у купальську ніч, заглядання в криницю та ін.
Вислів «як у воду дивився» вживають тоді, коли виникає ситуація, яку можна передбачити.
У виразі відображений звичай зцілення за допомогою руки. Народні знахарі часто відводили рукою зубний чи головний біль. Це «відведення» було схоже на звичайний масаж, тому біль буквально «знімався рукою».
Фразеологізм означає швидке зцілення від хвороб і важких душевних травм, раптове зникнення проблем.
Як рукою зняло
Дякуємо
за увагу!
Багет
За народними віруваннями, якщо лолку сильно затралили, наступає багет.


title: Українська народна пісня “Два півники”

text:
Літературне читання
3 клас
(за новою програмою)

Тема: Українська народна пісня
“Два півники”

Черниш Світлана Петрівна
вчитель - методист
Білоцерківської спеціалізованої школи І-ІІІ ст. №1
з поглибленим вивченням слов’янських мов

Читай швидко:
рік
кіт
дах
сон
від

Читай швидко:
гра
два
ніч
пес
рак

 Читай швидко:
сіно
жито
літо
диня
літо

Читай швидко:
море
мати
хата
поле
зорі

Хто людям добра
бажає,
той і собі має.

Робиш добро – не кайся, робиш зло – зла і сподівайся.

Гра «Розсипанка»:
Усна
на
народ
на
творчі
сть

УзяладівчинаукраїнкадарунокіміцнопритислайогодосерцяПоклониласьнизенькоВсевишньомуізяснимобличчямівіроюпонеслапіснювнародЗтихпірідивуєвесьсвітукраїнськапісня.

Котик рано піднімався,Добре лапкою вмивався,Гарно вушка вимивав,Шубку добре розчесав,Потім трішки поплигав.Поруч муха задзижчала,І його роздратувала.Він її прогнав від себе,До роботи ж йому треба.

ГраєПівникиПринесутьТатусенько

ДаліНосили КозуленькоКурочки-чубарочки

Інтернет посилання:
wikipedia.org.ua
educat.at.ua


title: Робота з деформованим текстом

text:
Робота
з деформованим
текстом
Погонець Лариса Михайлівна
учитель початкових класів Червонозабійницької СЗШ
Криворізького району
Дніпропетровської області
Україна
(Українська мова, 2 клас, за новою програмою)
На землю падає легкий сніжок.
землю, сніжок, на, падає, легкий

У шкільному дворі хуртовина намела кучугури снігу.
дворі, хуртовина, кучугури, у, снігу, намела, шкільному

Школярі прийшли до школи з лопатами.
школярі,прийшли,
лопатами, до, з, школи

Вони весело працювали на свіжому повітрі.
працювали, на, весело, вони, повітрі, свіжому

МОЛОДЦІ!


title: синоніми, антоніми, омоніми

text:
ЛЕКСИЧНЕ   ЗНАЧЕННЯ  СЛОВА
ОДНОЗНАЧНІ  ТА  БАГАТОЗНАЧНІ  СЛОВА

ПРЯМЕ  ТА  ПЕРЕНОСНЕ  ЗНАЧЕННЯ  СЛОВА
Навчитися  пояснювати  лексичне  значення  слова.  Розрізняти  лексичне  значення  та  граматичне.
Розпізнавати  багатозначні  слова,  правильно  вживати  їх у  мовленні.
З’ясувати  пряме  та  переносне  значення  слова,  правильно  використовувати  його.
Помічати  та  виправляти  лексичні  помилки.
Збагачувати  свій  словниковий  запас.

      КРОК   ЗА  КРОКОМ
МЕТА  НАШОГО  УРОКУ
Слова   можуть називати  осіб,  предмети,  явища (учень,  будинок,  дощ)ознаки (улюблений,  високий,  рясний)дію  чи  стан (будувати,  сумувати)обставини  ( заздалегідь,  несподівано )Кожне  слово  щось  означає,  має  своє лексичне  значення
ЛЕКСИЧНЕ  ЗНАЧЕННЯ  СЛОВА
Лексичне  значення –  це  те,  що  означає  слово
ДІМ -  будівля,  призначена  для  житла  або  розміщення  різних  установ

СПОСОБИ  ПОЯСНЕННЯ  ЛЕКСИЧНОГО  ЗНАЧЕННЯ
ЛЕКСИЧНЕ  ЗНАЧЕННЯ   СЛОВА  РОЗКРИВАЄТЬСЯ  В  ТЛУМАЧНИХ  СЛОВНИКАХ
 ГРАМАТИЧНЕ  ЗНАЧЕННЯ  СЛОВА
Крім  лексичного  значення   (ЛЗ),слово  має  ще й  граматичне  значення  (ГЗ)
Містом
Іменник  середнього  роду  в  орудному  відмінку  однини
Великий  населений  пункт
ЛЗ
ГЗ
ОДНОЗНАЧНІ  ТА  БАГАТОЗНАЧНІ  СЛОВА
В   українській  мові є  слова, які  називають   лише  один  предмет,  явище   чи  особу,  мають  одне – єдине  лексичне  значення
ОДНОЗНАЧНІ  СЛОВА
БАГАТОЗНАЧНІ  СЛОВА

Слова  виникають  з  одним  лексичним  значенням,  але  деякі  з  них  можуть  з  часом   набувати  нових  значень.  Слова,  що  мають  два  і  більше  значень,  називаються  багатозначними.
Ось  сонечко  грає  промінням  на  річці.
Сніг  грає  на  сонці  і  сріблом  іскриться.
Я  граю  в  футбол,  а  сусід  грає  в  “ Кено”.
Матуся  теж  грає  в  театрі  на  сцені.
В  оркестрі  татусь  грає на  контрабасі.
Дідусь  і  онук  грають  в  гру  на  терасі.
                                                   О. Шибаєв

Яке  слово  повторюється у  вірші?Це  однозначне  слово  чи  багатозначне  слово?
ПОЯСНИ  БАГАТОЗНАЧНІ  СЛОВА!
КРИЛО  ( У  ПТАХА  І  ЛІТАКА)
ХВІСТ  (У  КОМЕТИ ТА ЯЩІРКИ)
ДОРОГА  -  однозначне  чи багатозначне  слово?

На  який   предмет  вказує  стрілка?

А   це  що  за  предмети?

“ Стіл -  предмет  меблів  у  вигляді  широкої  горизонтальної  дошки  на  високих  опорах,  ніжках . ”
Поясни  значення  слова  “ стіл ”  у  кожному  випадку?

   А  це  що  за  стіл?
ПРЯМЕ  ТА  ПЕРЕНОСНЕ  ЗНАЧЕННЯ  СЛОВА
Слова переважно     вживаються в  прямому  значенні.
Слово,  вжите  у  прямому  значенні, - це  його звична назва (лексичне  значення).
Деякі  слова  вживаються  у  переносному  значенні.
Слово,  вжите  у  переносному  значенні, - це  образна назва,  перенесена  з одних  предметів, явищ,  дій  на  інші  за  подібністю.
ПРЯМЕ  ЗНАЧЕННЯ
ПЕРЕНОСНЕ  ЗНАЧЕННЯ
цвіте
підсніжник
ШЛЯХИ  ПЕРЕНЕСЕННЯ  ЗНАЧЕНЬ
Переносне
значення
Поясни  переносне  значення  слів
Золоті  руки     Гострий  язик        Злий  вітер
УВАГА!  ЛЕКСИЧНА   ПОМИЛКА!
     Вживання  слів  у  невластивому  їм  значенні,  уживання  зайвих чи  схожих  слів,  а  також  поєднання  слів,  які не  сполучаються,  вважається  лексичною  помилкою.  На  полях  зошита  позначається  буквою  Л.

Ви   виходите  на  слідуючій  остановці?                        Л
А  ви  сідайте  на  свободне  місто.                                  Л
Біля  третини  учнів  у  класі  вчаться  добре.                Л
Подорож  тривала  дві  неділі.                                          Л
ФІЗКУЛЬТХВИЛИНКА
ВИКОНАЙ  ЗАВДАННЯ
1. Ледача  людина.
2. Швидкий  поїзд,  автобус.
3. Вид  фольклору.
4.  Головне  місто  держави.
5.  З  якої  букви  слова  не  починаються.
6.  Судно,  в  якому  врятувався  Ной.
7.  Особа,  яка  написала  твір.

Розгадай  кросворд
і   отримай  ключове  слово.

Виходячи  з  лексичного  значення  слів,  добери  до  поданих  підметів  присудки.
Ластівки
Горобці
Журавлі
Солов’ї
Зозулі
Сороки
Голуби
Ворони
Півні
Качки
гуси
Кують
Тьохкають
Цвірінчать
Щебечуть
Курличуть
Скрекочуть
Каркають
Воркують
Ґелґочуть
Кукурікають
кахкають
РОЗПОДІЛИ  СЛОВА
   Горобець,  рукав,  гострий,  світлий,  айсберг,  крило,  довгий,   багатий,  похмурий, золотий,  земля,  диктант,  весело,  трактор,  м’який,  суфікс,  абетка,  канна,   сонце,  летіти.

З  виділеними  словами  склади     словосполучення  так, щоб  показати  всі  можливі  лексичні  значення
Однозначні  слова
Багатозначні  слова
Уяви  собі,  що  ти  художник  слова  і  потрапив  або  на  величезне  поле,  де  дозріває  пшениця,  або на море,  коли  заходить  сонце,  або  у  гай  навесні,  або  у  парк  восени…

Добери  словосполучення,  які передають  твої  враження від  побаченого  і  почутого.
Чи  зміг  би  ти  зробити  це  без  слів  у  переносному  значенні?
Зроби  висновок  про  роль  переносних  значень  слів  у  мові.
Творче  завдання
Зі   словами  гострий  та  голова  склади  максимальну
кількість  словосполучень,  щоб  вони  вживалися
  у  прямому  та  переносному  значенні
Закінчи  речення…
Будь  - яке  слово  має …  значення.
Деякі  слова  мають  …  значень.
Однозначне  слово -  це  слово  ….
Багатозначним  називаємо  слово…
Переносне  значення  слова  -  це..
Основне  лексичне  значення  слова   є  …
Сьогодні,  мій  Учню,  ти  дізнався  багато.  Якщо  ти…
Навчився  пояснювати  лексичне  значення  слова.  Розрізняти  лексичне  значення  та  граматичне.
Розпізнаєш  багатозначні  слова,  правильно  вживаєш їх у  мовленні.
З’ясував  пряме  та  переносне  значення  слова,  правильно  використовуєш  його.
Помічаєш  та  виправляєш  лексичні  помилки.
Збагатив  свій  словниковий  запас.
Обіцяєш  використовувати  слова  у   своєму мовленні.

ТИ  МОЛОДЕЦЬ!
Використовуючи   програму
Microsoft  Paint,
намалювати  ілюстрацію  до  слова  гарячий,  вжитого  у  прямому  та  переносному  значенні
Домашнє  завдання
Гаряче                 -  ?


Прийменник, як важлива частина мови


Створення навчальних проектів з використан-ням ІКТ на уроках української мови та літератури


ПОНЯТТЯ ПРО ВІДОКРЕМЛЕНІ УТОЧНЮВАЛЬНІ ЧЛЕНИ РЕЧЕННЯ. РОЗДІЛОВІ ЗНАКИ В РЕЧЕННЯХ З УТОЧНЮВАЛЬНИМИ ЧЛЕНАМИ


Пряме і переносне значення слова


ЖОВТЕ ЛИСТЯЧКО ЛЕТИТЬ, ПІД НОГАМИ ШЕЛЕСТИТЬ


Усний твір-опис місцевості


title: Визначення кореня у слові

text:
Українська мова2 класВизначення кореня у слові шляхом добирання споріднених слів.
Презентацію підготувала вчитель початкових класів
Підгірненської ЗОШ І-ІІІ ступенів Миланко Світлана Валентинівна
Перевірка домашнього завдання
 Назвіть спільнокореневі слова, корінь у цих словах.
Лось, лосиха, лосеням.

 Прочитайте речення, яке відповідає схемі, даній у вправі 55.
З чагарників до озера пробиралася сім’я.

Підготовка до вивчення нового матеріалу
Утворити спільнокореневі слова, позначити дужкою корінь.
Дуб, дубок, дубовий.

Підготовка до вивчення нового матеріалу
Утворити спільнокореневі слова, позначити дужкою корінь.
Ліс, лісок, лісочок, лісник, лісництво, лісовик.

Підготовка до вивчення нового матеріалу
Утворити спільнокореневі слова, позначити дужкою корінь.
Вода, водичка, водяна, підводний, водойма, водолаз.

Мотивація навчальної діяльності

Йшли якось стежкою гусак, гуска і гусенята, а назустріч їм повзла гусінь.
Ви хто такі? – запитала гусінь?
Я гусак, це гуска, а то – наші гусенята, - ввічливо відповів гусак.
А ти хто?
А я ваша тітка – похвалилася гусінь.
	Гуси ображено заґелґотіли.

Казка “Родичі”
Актуалізація опорних знань
Чи зрозуміли ви, чому образились гуси?
Запишіть слово гуси і спільнокореневі йому слова з казки “Родичі”.
(Гусак, гуска, гусенята)
Чому не записали слово гусінь?
(Це слово не є спорідненим зі словами гуси, гусак, гусенята, бо має інше значення, хоча корінь в них однаковий.)

Робота над новим матеріалом
літо
літак
Запишіть слова літо і літак. Позначте в них спільну
частину. Чи можна назвати ці слова спільнокореневими?
Робота над новим матеріалом
Колективне виконання вправи 56.
опрацювання правила на с.28
списування пар споріднених слів, позначення в них кореня.
Висновок: споріднені слова, крім однакового кореня мають ще й однакове значення.

Каліграфічна хвилинка
 Каліграфічно записати буквосполучення і слова:
ал  ал  бн  бн  од  од  нн  нн  вня  вня
голубник   годинник   шпаківня
 Підібрати споріднені слова, позначити в них корені
		1 ряд – голубник
		2 ряд – шпаківня

Фізкультхвилинка
Хмарка сонечко закрила,
Слізки дрібнії зронила.
Ми ті слізки позбираєм,
У травичці пошукаєм.
Пострибаєм, як звірята,
Політаєм, як пташки.
Потанцюємо ще трішки,
Розімнемо руки, ніжки.
Всі веселі, от чудово!
За роботу, сіли знову!

Зоровий диктант
Запис вірша вправи 58 рядочками.
		Місяць яснесенький
		Промінь тихесенький
		кинув до нас.
		Спи, мій малесенький!
		Пізній бо час.
Продовження роботи над вправою 58
Завдання:
 знайти у вірші слова, назви ознак (прикметники);
 на які питання вони відповідають?
 у слові тихесенький визначте корінь.
Опрацювання алгоритму міркування, як правильно визначити корінь слова.
Міркуй так!
Щоб визначити в слові корінь, треба дібрати до нього кілька спільнокореневих слів. Такими словами до слова тихенький будуть тихий, тихо, тихенько.
Спільна частина в усіх цих словах – тих- . Це і є корінь.
Самостійна робота
Виконання вправи 59.
Перевірка:
 зачитати свої приклади, доводячи правильність виконання;
 виправлення помилок.
Підсумок уроку
Робота із скоромовкою
Водовоз віз воду із водопроводу.
 Прочитайте скоромовку три рази.
 Відшукайте споріднені слова.
 Назвіть в них корінь.
 Чи буде спорідненим до цих слів слово водити?

Домашнє завдання

С. 29, вправа 60, вивчити правила
Оформлення. Ресурси Інтернету.


Словничок від Ф до Я із каліграфічними хвилинками


ПРАВОПИС СЛІВ ЗІ СПРОЩЕННЯМ У ГРУПАХ ПРИГОЛОСНИХ


Визначення складного речення


ПРАВОПИС СЛІВ З ПОДВОЄННЯМ І ПОДОВЖЕННЯМ ПРИГОЛОСНИХ


АНТОНІМИ. ПАРОНІМИ. ПРАВИЛЬНЕ ВИКОРИСТАННЯ ПАРОНІМІВ У МОВЛЕННІ


РОЗДІЛОВІ ЗНАКИ В РЕЧЕННЯХ ЗІ ВСТАВНИМИ СЛОВАМИ


Розвиток мовлення - Сімя


title: чергування приголосних звуків

text:
http://sayt-portfolio.at.ua
L/O/G/O
http://sayt-portfolio.at.ua
Click to edit Master text styles
Second level
Third level
Fourth level
Fifth level
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
?
-
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua
http://sayt-portfolio.at.ua


Відокремлені означення. Побудова речень з дієприкметниковим зворотом.


Відокремлені означення. Побудова речень з дієприкметниковим зворотом


Прийом "Бігунок"


"Життєвий та творчий шлях Богдана – Ігоря Антонича"


ЛЮДСТВО І ПИСЕМНІСТЬ


title: Правопис сполучників

text:
10
6
3
1


Складні речення: визначення


Чи правильну назву має прислівник як частина мови? Дослідження учнів


Розвиток мовлення - Меблі


Складні речення із сурядним і підрядним зв’язком. Розділові знаки в таких реченнях


СИНОНІМИ


Дієслова-синоніми, дієслова-антоніми. Розпізнавання дієслів у реченнях


Вживання апострофа, вимова та написання слів з апострофом


Чи правильну назву має прислівник як частина мови?


title: Визначення кількості звуків у словах. Тренажер №1

text:
4
3
5
]
[
5
4
6
]
[
6
7
8
]
[
5
6
7
]
[
8
4
6
]
[
8
7
9
]
[
3
7
5
]
[
6
5
7
]
[
8
6
7
]
[


Вибірковий переказ тексту з елементами опису приміщення


Тема досвіду:
“Використання електронних засобів
 навчання на уроках
української філології
як засіб формування комунікативної компетентності учнів”
Майстер-клас
вчителя української мови та літератури
Новомиколаївської ЗОШ І-ІІІст.
Слов'янського р-ну
Шнурко Наталії Григорівни
Урок – гра
«Великодня подорож по країні Лексикології»

Слова, що мають однаковий звуковий склад, але різні за лексичним значенням
Слова з протилежним лексичним значенням
Слова, що мають близьке чи однакове лексичне значення і різний звуковий склад
Лексикологія
Синоніми
Антоніми
Фразеологізм
Омоніми
Стійке сполучення слів, яке за значенням дорівнює одному слову (словосполученню)
Наука, що вивчає увесь  словниковий запас
Редактор
Замініть слово край синонімами, поданими в довідці. Який варіант,на вашу думку, більш виразний?
Довідка: права сторона, у кінці, на батьківщину, вінце, місцевість, у вирій.
 Відлітають журавлі
в теплий край.
у вирій.
нашій місцевості
У
нашому краю
багато лісів.
у кінці
Лісник жив десь
на краю
села.
Вода полилася через
край
склянки.
вінце
Добре грають наші футболісти, особливо
правий край.
права сторона.
Повернувся
в рідний край.
на батьківщину.
Завдання “Латка на фразеологізм”
 Доповнити поданими “латками” слова, щоб отримати фразеологізм (завдання на швидкість).
Тримати ніс за вітром;
на язик нічого покласти;
і за вухом не свербить; робити з губи халяву;
хоч в око стрель.
"Латка": ніс, язик, око, вухо, губа, зуб
Рефлексія  Незакінчене речення
На уроці я:
 Навчився…
 Зрозумів…
 Найбільший мій успіх – це…
 Я не вмів, а тепер умію…
 Найбільші труднощі я відчув…
 На наступних уроках я хочу…


 РЗМ Вибірковий письмовий твір-опис художнього тексту з елементами опису природи
Живопис — це зображення на площині картини реального світу у творчому переосмисленні художника. Живопис оперує кольором, максимально наближуючи зображуване до реальної події.
Графіка - це вид мистецтва. У графіку предмети зображуються без допомоги фарб - штрихами і лініями.
Художній стиль- це переважно стиль художньої літератури, де слово не тільки щось називає, а ще й часто, будучи художнім засобом, є знаряддям естетичного впливу на читача чи слухача.
Сергій Іванович ВасильківськийНародився	7 жовтня 1854Ізюм, УкраїнаПомер	8 жовтня 1917Харків, Україна
С. І. Васильківський. Козача левада Полотно, олія. 1893 р.
Добір робочих матеріалів1.Назвати об’єкти, зображені на картині.(Луг, смуга дерев, небо, хмари, осокори, двоє селян).2.Дібрати синоніми до слова  луг.( Левада.) 3.Назвати кольори картини.(Зелено- блакитні кольори.)
Добір характерних ознак об’єктів, зображених на полотні (робота за варіантами). Варіант1. Дерева-Варіант2. Небо- Варіант3. Луг-
Продовжити речення, використовуючи опорні слова і словосполучення, образні засоби.1.Стелиться вглибину затишний… .2. За ним блакитніє смуга… .3.Високе небо… .4. Темно-зелені високі осокори… .5. В центрі композиції воли… .
                           План:1.Левада- місце перепочинку козаків.2.Далекий і близький плани картини С. Васильківського.3.Використання художником кольорів як засобу увиразнення основної думки твору.4.Загальне враження від картини.

Домашнє завданняЗавершити письмовий твір-опис за картиною С. Васильківського.


Двадцять четверте квітняКласна робота
Розділові знаки в простому реченні (на матеріалі текстів екологічної тематики)

    Давайте будем все оберігати:Джерела, ріки, квіточки малі.Любить всім серцем і завжди пам’ятати,Що ми є часточка природи на Землі.
Що таке екологічна проблема?
    Екологічна проблема -  це зміна природного середовища в результаті антропогенних впливів, що зумовлює порушення структури і функціонування природних систем (ландшафтів) і призводить до негативних соціальних, економічних та інших наслідків

Казино
надзвичайних
ситуацій
Пожежники
Лікарі
Рятувальники
Лист з майбутнього
          Ми, ваші нащадки, звертаємося до людей з минулого. До вас, жителів планети Земля ХХІ століття. Вслухайтесь, як стогне земля. Як схиляють сумні голівки нерозквітлі кущі бузку і жасмину. Нам не доводиться смакувати поживними ягодами чорниці, суниці, малини. Чому ліс не наповнюється їх ароматом? Хто вони, вбивці всього прекрасного, живого на Землі?
          Це людська байдужість, жорстокість і песимізм.

   Ваші дії при евакуації:
-   Зберігайте спокій і слухайте свого вчителя, саме він допоможе швидко евакуюватися з приміщення;
-    Якщо навколо багато диму, закрийте обличчя мокрим рушником, носовою хусткою або ватно - марлевою пов'язкою і в певному порядку, без паніки йдіть до виходу;
-  На вулиці педагог ще раз перерахує вас, повідомить керівництву, а пожежні точно дізнаються, чи є ще в приміщенні люди.

  Якщо Ви самі в біді:
-  Телефонуйте в пожежну охорону за телефоном «101» і повідомте: адресу, що і де горить, прізвище та номер телефону;
-  Не бійтеся, кличте на допомогу, навіть якщо пожежа сталася з вашої вини;
-  Не ховайтеся, а по можливості, негайно, залишіть приміщення через вхідні двері, вікно, балкон.

Опіки

Щоб рана вашого однокласника швидше загоїлася, складіть речення, в якому б слово «опіки» виступало у ролі відокремленого додатка.
    Ушкодження,  опіки, які отримав Максим, були дуже серйозними.

«Ми не успадкували Землю від своїх батьків. Ми її позичили у своїх дітей.» Л. Толстой.
 «Прокинувся вранці, умився, привів себе  до ладу – і одразу ж наведи лад на своїй планеті» А.Екзюпері.
«Тепер, коли ми вже навчилися літати, як птахи, плавати під водою, як риби, нам не вистачає тільки одного: навчиться жити на Землі, як люди» Бернард Шоу.
Домашнє завдання
Скласти письмову інструкцію «Як зберегти планету Земля», використовуючи звертання.
* Написати твір на тему: «Екологія і сучасність», підкреслюючи відокремлені члени речення.


ВІДОКРЕМЛЕНІ УТОЧНЮВАЛЬНІ ЧЛЕНИ РЕЧЕННЯ. РОЗДІЛОВІ ЗНАКИ В РЕЧЕННЯХ З УТОЧНЮВАЛЬНИМИ ЧЛЕНАМИ


Відокремлені уточнювальні члени речення


ПОНЯТТЯ ПРО ВІДОКРЕМЛЕНІ Й НЕВІДОКРЕМЛЕНІ ОЗНАЧЕННЯ, СПОСОБИ ЇХ ВИРАЖЕННЯ


ПОНЯТТЯ ПРО ВІДОКРЕМЛЕННЯ


title: Вживання фразеологізмів у мовленні

text:
Вживання фразеологізмів
 у мовленні

Видумуй, пробуй, твори!
Розум, фантазію прояви!
Активним і уважним будь
І про кмітливість не забудь!

Математична фразеологія
Замість крапок - поставити число

	Знаю, як свої … пальців
… п’ятниць на тиждень
	Зігнувся в … погибелі
	Один з сошкою, а … з ложкою
	Сім раз відмір, а … відріж
	Один розум добре, а … краще

Математична фразеологія
Перевіримо

	Знаю, як свої 5 пальців
     7 п’ятниць на тиждень
	Зігнувся в 3 погибелі
	Один з сошкою, а 7 з ложкою
	Сім раз відмір, а 1 відріж
	Один розум добре, а 2 краще

Будь уважним, не дрімай
тварину – слово підставляй
      1 )   Злий як …
            Упертий як …
            Німий як …

      2)   Хитрий як …
            Надутий як …
            Голодний як …

      3)   Шкідливий як …
            Полохливий як …
            Глухий як …
Фразеологічний зоопарк

Будь уважним, не дрімай
тварину – слово підставляй.
      1 )   Злий як (пес)
            Упертий як (осел)
            Німий як (риба)

      2)   Хитрий як (лисиця)
            Надутий як (індик)
            Голодний як (вовк)

      3)   Шкідливий як (кіт)
            Полохливий як (заєць)
            Глухий як (тетеря)
Фразеологічний зоопарк
To throw words to the wind
Кидати слова на вітер
One's eyes are running in different directions
Очі розбігаються
To hang out one's ears
Розвісити вуха
Hungry as a wolf
Голодний як вовк
A black cat has run between them
Чорна кішка пробігла
To be in the seventh heaven
Бути на сьомому небі

1-й рядок – слово
2-й рядок — два прикметника
 3-й рядок  - три дієслова
 4-й рядок  - фраза з 4-х слів (ставлення до теми)
 5-й рядок  - одне слово (підсумок, синонім, асоціація)

Слова не повинні повторюватися і бути                        спільнокореневими
Сенкан


СЛОВОСПОЛУЧЕННЯ. БУДОВА Й ВИДИ СЛОВОСПОЛУЧЕНЬ ЗА СПОСОБОМ ВИРАЖЕННЯ ГОЛОВНОГО СЛОВА У РЕЧЕННІ


Правопис часток. Складання діалогу


title: Апостроф Написання складів і слів з апострофом

text:
АпострофНаписання складів і слів з апострофом
Домашній тренажер
2 клас
1. Запиши букви, після яких може ставитися апостроф.
д,     г,     б,     п,     в,     л,     ф,     м,     т,     р
Головна сторінка
Перевірка
б,     п,     в,     ф,     м,     р
Головна сторінка
2.  Утвори за зразком слова з апострофом.
Зразок: Торф - торф'яний.
Хлопець - …
солома - …
камінь - …
риба - …
олово - …
дерево - …
Головна сторінка
Перевірка
Хлопець – хлоп'ячий
солома - солом'яний
камінь - кам'яний
риба - риб'ячий
олово - олов'яний
дерево - дерев'яний
Головна сторінка
3. Зроби звуко-буквений аналіз слів. Пригадай правило написання слів з апострофом.
Сім'я – …
П'ють  - …
В'є - …
Солов'ї - …
Головна сторінка
Перевірка
Сім'я – [ с' і м й а] – 4 б., 5 зв., 2 скл.
П'ють  - [ п й у т' ] – 4 б., 4 зв., 1 скл.
В'є - [ в й е ] – 2 б., 3 зв., 1 скл.
Солов'ї - [ с о л о в й і] – 6 б., 7 зв., 3 скл.
Головна сторінка
4. За звуковими моделями прочитай і запиши слова. Постав наголоси.
[мйакий], [п'ірйіна], [бйут'], [Деимйанко], [пйе], [чеирвйак],  [роз'ібйеш], [вйун].
Склади два речення зі словами на вибір, підкресли головні члени речення.
Перевірка
Головна сторінка
Головна сторінка
М'який, пір'їна, б'ють, Дем'янко, п'є, черв'як, розіб'єш, в'юн.
5. Склади словосполучення, додаючи слова з
    апострофом.
Гратися з   … ;   на   …  поверсі;
співають … ;   перед … будинком;
з  гусячого … ;   …  чай;
подарунок для … ;   дружні …   .
Слова для довідок:  пір'я,  п'ють,  м'яч,  п'ятий, хлоп'ята, Мар'яна, кам'яний, солов'ї.
Головна сторінка
Перевірка
Гратися з   м'ячем ;   на   п'ятому  поверсі; співають солов'ї ;   перед кам'яним будинком;  з  гусячого пір'я ;   п'ють  чай; подарунок для Мар'яни ;   дружні хлоп'ята .
Головна сторінка
6. Спиши слова за алфавітом, вставляючи апостроф, де це потрібно.
Здоров_я,   цв_ях,    хом_ячок,  в_ється, гал_явина,    моркв_яний,    реп_ях,    кур_ ячий.
Головна сторінка
Перевірка
В'ється, галявина, здоров'я, курячий, морквяний, реп'ях, хом'ячок, цвях.
Головна сторінка
7. Дай повні відповіді на запитання, використовуючи слова з апострофом.
Хто зимує в Африці?
Головна сторінка


АПОСТРОФ


title: Словникові слова в ребусах

text:
бабу́ся
бджола́
вира́зно
влі́тку
воро́та
гу́мка
ґа́нок
ґро́но
ґру́нт
ґу́дзик
джмі́ль
дзи́ґа
дзьо́б
діду́сь
з  га́дка
а ́
зозу́ля
і м’я́
їжа́к
квати́рка
Ки́їв
леле́ка
ліні́йка
ля́лька
нови́й
о́лень
оліве́ць
папі́р
парасо́лька
по́друга
посере́дині
Украї́на
украї́нська
фарту́х
цуке́рка
цуко́р
я́кір


ПОНЯТТЯ ПРО ВІДОКРЕМЛЕННЯ СЛІВ


Вибір слова у мові професійного та ділового спілкування


Велика буква у кличках тварин


title: Тренувальні вправи у вимовлянні, читанні та написанні слів з апострофом

text:
Перевіримо домашнє завдання
Словниковий диктант
Подвір'я, м'ята, буряк, кам'яний.

Вивчаємо нове слово
солом'яний

Соколова Надія Ігорівна КЗ «Кочетоцька санаторна школа-інтернат I-ІІІ ступенів»

Тренуємося писати слова з апострофом
Вимовляйте слова правильно
кам'яний
З’їзд
верхів‘я
трав'янистий
харків'янка
п'ятнадцять
Вставте, де потрібно апостроф, запишіть
Черв….як,
пір…я,
подвір…я,
св…ято,
моркв…яний,
полум…я,
цв…ях,
від…ємник.
Вправа 272 С. 114прочитайте текст самостійно
Випишіть слова з апострофом, поділіть їх для переносу
Спишіть прислів'я після вірша.
Поясніть його значення.
Перекладіть слова українською мовою, запишіть:Мята, каменный, травянистый, подворье, съезд.
Виправте помилки:
Моркв'яний, соловьи,червяк, мяч, вьють, пью.
М'ята,
кам'яний,
трав'янистий,
подвір‘я,
з‘їзд.
                  Підсумок уроку-Як вимовляються приголосні перед апострофом?-Які нові слова вивчили?-Що слід запам'ятати?
Домашнє завдання
С. 115 вправа 273 записати вірш, вставляючи букви або знаки.


title: Тренувальні вправи у написанні, звуко-буквеному аналізі слів з м’якими приголосними

text:
Перевіримо домашнє завдання
Складіть зв'язне речення, запишіть його:
Метелик, над, літав, квіткою,красивий.
Визначіть підмет і присудок
Вивчаємо нове слово
черв'як
Тренування у написанні слів з ЬО
Соколова Надія Ігорівна КЗ «Кочетоцька санаторна школа-інтернат I-ІІІ ступенів»

Потренуємося:
Вертол … ти,
ь
ьо
йо
сл … зи,
ь
ьо
йо
міль … н,
ь
ьо
йо
д … готь,
ь
ьо
йо
сер … зний,
ь
ьо
йо
ра … н,
ь
ьо
йо
… гурт.
ь
ьо
йо
Виконайте поділ для переносу цих слів
Вер-тольо-ти,
сльо-зи,
дьо-готь,
мі-льйон,
йогурт.
ра-йон,
сер-йоз-ний,
Пригадаємо правило переносу слів з ЬО,ЙО
Зробіть звуковий аналіз слів:
Червоні – перші 3 слова,
Жовті – останні 3 слова.
Вправа 235 с. 98прочитайте текст, знайдіть звертання.
Самостійна робота
Вправа 236 с. 99
Поділіть слова для переносу.
Вправа 238 с. 99
Спишіть, вставляючи пропущені букви
Спишіть, виправляючи помилкиДядко Ёсип та тітка йавдоха жевуть у силі вирбівка.

              Підсумок уроку-Що вивчали на уроці?-Які звуки можуть пом'якшуватися?-Який знак пом'якшує їх?-Які нові слова запам'ятали?
Домашнє завдання
С. 100 впр. 239 прочитати, добери до текста заголовок,спиши його, вставляючи пропущені букви.


title: Синоніми. Антоніми. Омоніми

text:
Синоніми. Антоніми. Омоніми
Синоніми
Синоніми (від грецького συνόνυμος /synonymos/ — одноіменний), — це слова, які мають близьке, або тотожне значення, але відрізняються звучанням.

Стилістичні
Морфологічні синоніми
Це варіанти форм слів на позначення того самого поняття: гуляє — гуля, співає — співа, літає — літа, питає — пита, стрибає — стриба, лунає — луна.
Різні синтаксичні конструкції, вживані для вираження тієї самої думки. Напр.: Замість того, щоб критикувати інших, візьми та й зроби сам. — Замість критикувати інших, візьми та й зроби сам.
Синтаксичні синоніми
Словотвірна синонімія
Наявність префіксально-суфіксальних утворень, наділених різними семантико — стилістичними відтінками: писав, написав, понаписував, пописав; темніти — темнішати, біліти — білішати; їсти, їстки, їстоньки; спати, спатки, спатуні, спатунечки.
Варіанти фразеологічних одиниць на позначення того самого поняття. Так, на поняття «бути байдужим до чогось»: тримати нейтралітет, моя хата скраю, про мене — хай вовк траву їсть, наше діло півняче: проспівали, а там хоч не розвидняйся.
Фразеологічні синоніми
Фонетичні синоніми
Фонетичні синоніми, точніше, дублети — різні форми того самого слова, що з'являються внаслідок чергування голосних і приголосних, наявності чи відсутності протетичних (приставних) приголосних або голосних: імення — ймення, іти — йти, учитель — вчитель, уже — вже, узяти — взяти, імла — мла, іржа — ржа.
Відрізняються відтінками значення: дивувати, вражати, приголомшувати, потрясати. Ці синоніми забезпечують можливість передавати відтінки того самого поняття, оскільки на його позначення існує кілька слів: дивувати — «викликати подив незвичайністю», вражати — «викликати подив або захоплення надмірним виявом чогось», приголомшувати — «справляти надзвичайно сильне враження», потрясати — «глибоко зворушувати, хвилювати до глибини душі».
Ідеографічні синоніми
Стилістичні синоніми
Характеризуються закріпленістю за певним стилем і більш або менш виразним емоційним забарвленням. З-поміж синонімів: ознака і симптом — перше слово нейтральне, друге має забарвлення книжності, науковості (це не просто ознака, а сукупність ознак, характерний вияв якогось явища). У синонімічному ряді: осягати, розуміти, метикувати — перше слово книжне, друге — нейтральне, третє — розмовне.
      Вони з'являються в мові в     таких випадках:
а) внаслідок взаємодії літературної мови та діалектів (стрічка — бинда, чорногуз — бусол — лелека);
б) внаслідок словотворчих процесів (офіційний — офіціальний, учбовий — навчальний, роковини — річниця);
в) як результат співіснування запозичених і питомих слів (індустрія — промисловість, експлуатація — визиск, бібліотека — книгозбірня, біографія — життєпис, красоля — настурція).
Перифрази і евфемізми
    Перифраза – описовий зворот мови; у поезії – стилістичний прийом, який полягає в заміні власного імені, назви предмета чи явища описом їхніх найхарактерніших ознак

   Весна життя – молодість,
  Пташка миру - голуб
     Евфемізм – слово чи вираз, ужитий для заміни грубого, непристойного, з неприємним емоційним забарвленням слова

Скористатися носовичком -висякатися
Табу
    Табу – тип контекстуальних синонімів, поява яких спричинена позамовними чинниками: заборона або небажання використовувати певні слова та словосполучення через релігійні вірування, забобони, прагнення уникнути грубих неетичних слів.
Синонімами не є слова в рядку
1.   А – ледар, ледащо, тюхтій, валяка
      Б – байдужість, лінощі, ледарство, лінування
      В – Великий, чималий, неабиякий, гігантський
      Г – боязкий, боягузливий, лякливий, полохливий
      Д – помчати, кинутися, чкурнути, дременути
2.   А – вступ, преамбула, передмова, передслово
      Б – угору, ввись, догори, наверх
      В – удосталь, досхочу, уволю, досита
      Г – лаяти, сварити, картати, підносити
      Д – ввічливий, чемний, гречний, шанобливий

Антоніми
Анто́німи (грец. αντι —проти, ονομα — ім'я) — парні різнокореневі слова з протилежним значенням. У ролі антонімів можуть виступати повнозначні частини мови, що показують якість: іменники (хоробрість — боягузтво), прикметники (коханий — остогидлий), дієслова (дружити — ворогувати), прислівники (мирно — войовничо). У поетичній та ораторській мові антоніми вживаються як засіб антитези, наприклад: «Той мурує, той руйнує…» (Т. Шевченко).

Антоніми виражаються тією самою частиною мови й позначають однорідні явища, тобто явища одного плану. У мовленні обидва антоніми поєднуються з тими самими словами: і початок, і кінець — дня, тижня, століття, роботи, твору, дороги, подорожі, поневірянь, нитки тощо; і сонячний, і хмарний — день, ранок, вечір, літо, осінь, весна, погода.

За характером відношень антоніми бувають двох видів:

з проміжними ступенями вияву якостей, коли між двома антонімічними поняттями розташовуються одне чи більше понять із менш вираженою інтенсивністю: гарячий — гаряченький — теплий — тепленький — теплуватий — прохолодний — холоднуватий — холодний — крижаний, світло — сутінки — темрява;

без проміжних ступенів вияву якостей: життя — смерть, перемога — поразка, присутній — відсутній, лівий — правий, однаковий —різний, множити — ділити, наступи ти — відступати, нападати — захищатися, купувати — продавати, говорити — мовчати, всередині — зовні, вгору — вниз.

За структурою антоніми бувають:
різнокореневі (власне лексичні): великий — малий, легкий — важкий, спека — мороз, мужність — боягузтво,любити — ненавидіти;
однокореневі (словотвірні): надія — безнадія, спокій —неспокій, орієнтація — дезорієнтація, логічний — алогічний, раціональний — ірраціональний; особливо багато їх серед дієслів: відчинити — зачинити, увійти — вийти, навантажити — розвантажити, недосолити — пересолити.

Антоніми використовуються в прислів'ях, приказках, дотепах: «На чорній землі білий хліб родить», «Порожня бочка гучить, а повна — мовчить», «Чужого доброго не гудь, а свого поганого не хвали». На контекстуальних антонімах побудовані деякі іронічні вислови: «Розжалобився, як вовк над поросям — від 'їв ніжки та й плаче», «Добрий баранчик, та по-вовчому виє», «Такий добрий, що в ложці води втопив би», «Така гарна, що як вигляне у вікно, потім собаки на те вікно три дні гавкають». Антоніми входять до складу багатьох фразеологізмів: ні живий ні мертвий; ні холодно ні жарко; ні туди ні сюди; ні в сих ні в тих; і сміх і гріх; рано чи пізно; наліво і направо; пройти крізь вогонь і воду; змінити гнів на милість; ні богові свічка, ні чортові кочерга.
Антоніми вжито в реченні
А – Будеш трудитись – будеш кормитись
Б – Солодким будеш – злижуть, гірким будеш – розплюють
В – Як дбаєш, так і маєш

Антонімічні пари подано в рядку
А – Аргументувати – доводити, безпощадність – бездушність
Б – Абстрагування – конкретизація, багатир – бідняк
В – байдужий – холодний, спати - бігти

Омоніми
Омо́німи (від грец. homos — однаковий і грец. onyma — ім'я) — це слова, які однаково звучать та пишуться, але мають різне значення.

Омоніми
Повні
Часткові
Групи часткових омонімів
Повні омоніми збігаються в усіх граматичних формах:*Балка (дерев'яний чи металевий брус), балка (яр): обидва іменники в усіх відмінках однини й множини мають однакові форми.*Точити (робити гострим), точити (цідити): обидва дієслова змінюються абсолютно однаково.
Неповні омоніми збігаються лише в частині граматичних форм
У мові омоніми найчастіше з'являються внаслідок запозичень. Є два випадки звукових збігів таких слів.

Запозичене слово з українським

Збіг різних запозичених слів
Повними омонімами є слова в рядку:

А – Лютий (звір) – лютий (місяць), люлька (для тютюну) – люлька (колиска)
Б – Вал (насип) – вал (деталь), сип (дієсл.) – сип (птах)
В – Долі (іменник) – долі (прислівник), мука – мука
Г – Двір (госп.) – двір (оточ. монарха), за дачу - задачу
Дякую за увагу!


title: Закінчення іменників жіночого роду в орудному відмінку однини.Тренажер

text:
весн
а
ою
ею
хат
а
ою
ею
тиш
а
ою
ею
білк
а
ою
ею
мрі
я
ею
єю
площ
а
ею
єю
ліні
я
ею
єю
груш
а
ею
ою
земл
я
ею
єю
миш
а
ою
ею
вол
я
ею
єю
ялин
а
ею
ою
дикці
я
ею
єю
меж
а
ею
єю
книг
а
ою
ею
МОЛОДЦІ!
Авторські звукові файли створено у програмі audacity


числівник


title: Визначення кількості звуків

text:
4
3
5
[
]
3
4
6
[
]
9
7
8
[
]
6
5
7
[
]
8
6
4
[
]
8
7
9
[
]
5
4
6
[
]
5
6
7
[
]
4
3
5
[
]


title: рідна мова

text:
Солов’їна, барвінкова,Українська рідна мова…
    Багато тисяч літ тому жила в Україні прекрасна дівчина. Була вона добра, ласкава, щира і привітна, готова всім допомогти. А коли глянула на кого своїми чарівними очима, то відразу відчували до неї прихильність та любов. Співала вона так гарно, що здавалось — неначе то соловейко співає. Маленькі діти і молодь прагнули бути з нею разом. А вона розказувала діточкам про чудові речі, співала їм українські пісні і тим вливала любов до України й українського народу в їхні юні душі. Всім, хто був з нею разом, було дуже приємно, привітно і радісно. Всі чулися незвичайно щасливими. А називалася ця
красуня   УКРАЇНСЬКА МОВА.
Ніжна, мила, світанкова,
Ясна, чиста, колискова,
Мелодійна, дзвінкотюча,
Дивна, радісна, співуча,
Лагідна, жива, казкова,
Красна, чарівна, шовкова,
Найдорожча, добра, власна,
Мудра, сонячна, прекрасна,
Солов’їна, барвінкова,
Українська моя мова.
Печерні наскельні малюнки та різьблення – попередники піктографії
(малюнкового письма)
Створення писемності

   Творці словянської писемності
Кири́ло і Мефо́дій — македонські слов'янські просвітителі та проповідники християнства, творці слов'янської азбуки, перші перекладачі богослужбових книг на слов'янську мову, брати.
Два типи письма на Київській Русі
Кирилиця  (від імені Костянтина Філософа, в чернецтві Кирила)

Глаголиця (від давньослов`янського глагола, що означає слово).

Пересопницьке євангеліє
Остромирове Євангеліє
Нестор Літописець
Київський літописець, послідовник творців слов'янської писемності Кирила і Мефодія.
З 1173 року – чернець Києво-Печерського монастиря.
Автор житій святих Бориса і Гліба та Феодосія Печерського, Повісті минулих літ.
Перший професійний історик Русі.
Батько усієї нашої історії.
 Дослідники вважають, що саме з його творчості й починається писемна українська мова.
Розвиток української мови
Українська мова
Давньоруська мова
Праслов`ська мова
Розвиток української мови
Іван Петрович Котляревський
1798 рік, рік появи “Енеїди”, став поворотною історичною датою в розвої української літературної мови, став бо її наріжним каменем” (І.Огієнко).
Розвиток української мови
Тарас Григорович Шевченко
Класик української літератури, національна гордість українського народу.

         Тернистий  шлях української мови
Із сивої давнини бере початок наша мова. Шлях її розвитку – це
тернистий шлях боротьби. Багато, дуже багато жорстоких літ і століть
пережила наша невмируща мова.
Перетерпіла вона і укази Петра І, Катерини ІІ,
Миколи І, дикунський циркуляр царського міністра Валуєва, який
заборонив книги українською мовою, окрім творів художніх, і
найганебніший  Емський указ 1876 року, який зовсім заборонив
друкування книг українською мовою.
 Тисячі найкращих українців пройшли через сталінські репресії,
беріївські концтабори. Особливо тяжко каральний меч тоталітарного
режиму вдарив по інтелігенції. Письменники, вчені, художники
переслідувались за вільнодумство й любов до рідної землі та її мови.

Макет "Два объекта" с таблицей
Первый маркер здесь
Второй маркер здесь
Третий маркер здесь
Рідна мово!  Ти мелодійна і неповторна, ти живеш у прекрасних піснях свого народу….
Словники

Української
           мови
БОРИС ГРІНЧЕНКО - ВИДАТНИЙ ЛЕКСИКОГРАФ
Перший словник української мови за редакцією Бориса Грінченка
Сучасні словники української мови
Сучасні словники української мови

Наша  мова – це «невмируще і
невичерпне цілюще джерело, і хто не припаде до нього
      вустами, той
всохне  від спраги».

Презентацію підготувалаучениця 11 класуКОСТЮК АНАСТАСІЯДЯКУЮ ЗА УВАГУ!


title: Апостроф

text:
Апостроф

Для позначення на письмі твердої вимови приголосних перед буквами я, ю, є, ї вживають апостроф. Він вказує, що буквами я, ю, є позначено два звуки. У словах, де я, ю, є позначають м’якість попереднього приголосного, апостроф не ставлять.
Буква ї завжди позначає два звуки – [йі]. Наприклад, їжак – [йіжáк]; заїзд – [зáйізд].
Апостроф перед я, ю, є, ї ставлять:
1. Після губних приголосних (б, п, в, м, ф): б’ю, п’ять, п’є, в’язи, у здоров’ї, м’ясо, рум’яний, тім’я, мереф’янський, В’ячеслав, Стеф’юк.
Важливо: апостроф не ставлять, коли перед губним звуком є приголосний (крім р), який належить до кореня: дзвякнути, мавпячий, свято, тьмяний, цвях, але: верб’я, торф’яний, черв’як.Коли такий приголосний належить до префікса, то апостроф вживають, як і в словах без префікса: зв’язок, зв’ялити, підв’язати, розм’якшити.

2. Після р: бур’ян, міжгір’я, пір’я, матір’ю, кур’єр, на подвір’ї.
Важливо: апостроф не ставлять, коли ря, рю, рє означають сполучення м’якого р із наступними а, у, е: буряк, буряний, крякати, рябий, ряд, крюк, Рєпін.

3. Після префіксів та першої частини складних слів, що закінчуються на твердий приголосний: без’язикий, від’їзд, з’єднаний, з’їхати, з’явитися, об’єм, під’їхати, роз’юшити, роз’яснити; дит’ясла, пан’європейський, пів’яблука, але з власними назвами через дефіс: пів-Європи тощо.
Важливо: після префіксів із кінцевим приголосним перед наступними і, е, а, о, у апостроф не пишемо: безіменний, загітувати, зекономити, зокрема, зуміти.

Апостроф у словах іншомовного походження
1. Апостроф у словах іншомовного походження та похідних від них вживають перед я, ю, є, ї:
а) Після приголосних б, п, в, м, ф, г, к, х, ж, ч, ш, р: б’єф, комп’ютер, п’єдестал, інтерв’ю, прем’єр, торф’яний, к’янті, миш’як, кар’єра; П’ємонт, П’яченца, Рив’єра, Ак’яб, Іх’ямас; Барб’є, Б’єрнсон, Б’юкенен, Женев’єва, Ф’єзоле, Монтеск’є, Руж’є, Фур’є.
б) Після кінцевого приголосного в префіксах: ад’юнкт, ад’ютант, ін’єкція,  кон’юнктура.

2. Апостроф не використовують:
а) Перед йо: курйоз, серйозний.
б) Коли я, ю позначають пом’якшення попереднього приголосного перед а, у: бязь;бюджет, бюро, пюпітр, мюрид, фюзеляж, кювет, рюкзак, рюш; Барбюс, Бюффон, Вюртемберг, Мюллер, Гюго, Кюв’є, Рюдберг.

Апостроф у прізвищах
Апостроф вживають після губних, задньоязикових і р перед я, ю, є, ї: Аляб’єв, Ареф’єв, Водоп’янов, В’яльцева, Григор’єв, Захар’їн, Луб’янцев, Лук’янов, Пом’яловський, Прокоф’єв, Рум’янцев, Юр’єв; перед йо апостроф не пишеться: Воробйов, Соловйов.
Важливо: коли я, ю означають сполучення пом’якшеного приголосного з а, у, то апостроф перед ними не пишуть: Бядуля, Пясецький, Рюмін.

Апостроф у географічних назвах
Апостроф пишеться в географічних назвах після губних, задньоязикових і р, а також після префіксів, що закінчуються приголосним, перед я, ю, є, ї: В’язники, Дем’янськ, Прокоп’євськ, П’ятигорськ, Ак’яр, Амудар’я, Гур’єв; перед йо апостроф не пишеться: Муравйово.
Важливо: коли я, ю означають сполучення пом’якшеного приголосного з а, у, то апостроф перед ними не пишуть: Вязьма, Кяхта, Крюково, Рязань.

Вправа 1
Випишіть слова у дві колонки: у ліву - з апострофом, у праву - без нього.
В..єтнам, хутор..янин, об..єм, б..юст, б..є, лл..ється, Ілл..я, об..єкт, р..яно,  об..єднання, напам..ять, астрахан..ський, ув..язнений.
Ключ. Підкресліть у кожному слові першу літеру - отримаєте назву твору Б. Олійника.
Вправа 2
Випишіть слова у дві колонки: у ліву - з апострофом, і праву - без нього.
Дит..ясла. духм..яні снопи, ін..єкція, в..яжеться, Р..єпін, св..ятопис, п..ятсот, кров..ю, міл..йони, В..єтнам, бур..як.
Ключ. Підкресліть у кожному слові або словосполученні передостанню букву - прочитаєте назву одного з творів Лесі Українки.

Вправа 3
Запишіть слова у дві колонки: 1) у яких вживається апостроф; 2) у яких не вживається апостроф.
Опам..ятатися, бур..як, дев..ять, р..явкати, нев..язкий, електрозвар..ювання, ад..ютант, атель..є, голуб..ятко, духм..яний, об..їзд, вар..яг, Лук..янівка, інформб..юро, об..єкт, кань..йон, верб..я, р..явкнути, арф..яр, авант..юра, дов..янути, щупл..явий, оп..яніти, евол..юція.
Ключ. Підкресливши перші букви, прочитаєте прислів'я.

Вправа 4
Розташуйте слова у два стовпчики: в перший з апострофом, у другий без нього.
Інтерн..ю, ф..юзеляж, різьб..яр, верб..я, ад..юльтер, ад..ютант, н..юанс, к..ювет, нав..язливий, Омел..ян.
Ключ. Прочитавши перші букви у словах, спочатку в першому стовпчику, а потім у другому отримаєте ім'я та прізвище ″каменяра″ України, автора збірки ″З вершин і низин″, п'єси ″Украдене щастя″.

Домашнє завдання: впр. 3,4,7 ст. 92


Розвиток мовлення № 6. Поважай старших. Встановлення межі речень у тексті, записаному без розділових знаків