title: "Життя і творчість Ольги Кобилянської"

text:
Життя і творчість Ольги Кобилянської
Презентація на тему:
Усі мої думки тобі, народе вільний,і пісня серця, музика душі тобі!
Гура-Гумора
Юліан КобилянськийБатько Ольги
Марія ВернерМати Ольги
Ольга Кобилянська з матір’ю та сестричкою Євгенією
Усна народна творчість навколо дівчинки
Ольга Кобилянська з Ольгою Устиянович
Ольга Юліанівна за написанням твору
Софія Окуневська
Наталя Кобринська
Книга Кобилянської на німецькій мові
Товариство руських жінок
Тогочасне культурне життя Чернівців
Газета “Буковина” 1885 року видання
Чернівецький університет
Повість “Царівна”
Товариство з Василем Стефаником
Цікаві знайомства
М.Лисенко
М.Старицький
М.Коцюбинський
Співпраця з Лесею Українкою
Важкі часи у сім’ї Кобилянських
Твори Ольги Юліанівни
Роки втрат друзів
Гостре сприймання воєнних подій
Відзначення періодів творчості письменниці
Спілка письменників України
Смерть Ольги Кобилянської
Могила Ольги Кобилянської
Меморіальний музей ім. Ольги Кобилянської
Музей-садиба у с. Димки
Драматичний театр ім. Ольги Кобилянської
Вулиця Ольги Кобилянської  в Чернівцях
Дякую за увагу!


title: Українські соціально-побутові пісні

text:
Українські соціально-побутові пісні
Українська пісня – це бездонна душа українського народу, це його слава.
                                               О. Довженко
Українська пісня …має так багато мистецьких вартостей, що їх неможливо перелічити. Це мистецтво глибоко народне тому, що з нього безпосередньо  промовляє до нас своєрідна чиста душа українського народу. Гарна ця душа. Таке саме і її мистецтво.
З. Неєдли, чеський учений
   і громадський діяч
Україна дорога й близька моєму серцю. Я люблю її літературу, музику, її чудову українську пісню, сповнену чарівної мелодії.

   А. Чехов, російський         письменник
 Висловлювання відомих людей про українські народні пісні
Українська народна поезія найбагатша і найкрасивіша в Європі. Вона відзначається великими мистецькими вартостями і поетичним натхненням, влучністю вислову та має в собі щось зворушливе, величаве, щось чутливо-чуле, сумовите й живописне.

 А. Люкшич, хорватський учений і письменник
 Висловлювання відомих людей про українські народні пісні
     Пі́сня — словесно-музичний твір,                     призначений для співу.
Основні показники пісні як жанру лірики: *строфічна будова,
*повторюваність віршів строфи, *розмежування заспіву та приспіву (рефрен),
*виразна ритмізація,
*музичність звучання,
*синтаксичний паралелізм,
*проста синтаксична будова.
Соціально-побутові пісні — це великий масив епічних народно-пісенних творів про економічні та політичні умови життя різних соціальних груп населення, про їхню історичну роль у становленні та розвитку українського суспільства, у формуванні національних норм етики й моралі.
1. Козацькі
2. Чумацькі
3. Кріпацькі
4. Бурлацькі
5. Наймитські та заробітчанські
6.Рекрутські та солдатські
Жанрово-тематичне   розмаїття суспільно-побутових пісень:
                      Козацькі пісні
Козацькі пісні повязані з історією народу.
Головні мотиви:
*Прощання з родиною:
*Битва  з ворогом;
*Героїчна загибель козака.
Відмінність від історичних пісень: йдеться не про справжні історичні події, часто не називаються імена історичних постатей, йдеться не про вчинок, а емоції героя – тужливий настрій самотнього безталанного козака, якому степ – рідний брат, а шабля та люлька – вся родина.
                      «Стоїть явір над водою»
Тема : відтворення суму козака за Вкраїною рідною напередодні від’їзду його до Московщини.
Ідея: співчутливе ставлення до молодого козака, який загинув на Московщині.
Жанр: козацька пісня з трагічною кінцівкою.
Твір умовно складається з 2 частин:
1)страждання молодого козака напередодні від’їзду;
2) загибель його у боротьбі за свою Україну.
      «Ой на горі та женці жнуть»
     Петро
Сагайдачний.
       Петро
  Дорошенко.
Тема: зображення військового походу козаків.
Ідея: уславлення мужності, відваги Дорошенка, Сагайдачного , козацького війська.
Основна думка: особисті інтереси повинні завжди поступатися суспільним.
Жанр: козацька пісня
Петро Конашевич-Сагайдачний
Народився	   близько 1582р.
Кульчиці Перемишльська земля (нині Львівська область)
Помер   10 квітня (20 квітня) 1622 ,Київ,
 поранення в Хотинській битві 1621р.
Проживання Річ Посполита (Україна)
Діяльність	   військовий
Звання     гетьман Війська Запорозького
Термін	 1616—1622 (з перервами)
Попередник   Василь Стрілковський
Наступник	   Олифер Голуб
Конфесія	    православний
Дружина	    Анастасія Повченська
Діти	                Лукаш
Родовий герб
 Сагайдачного
           Петро Дорошенко
Народився	 14 травня 1627р.Чигирин
 Помер	 19 листопада 1698 (71 рік)
Ярополче
Рід	             Дорошенки
Батько	Дорофій Дорошенко
Дружина	Любов Яненко-Хмельницька
 Агафія Єропкіна
Діти	            Олександр, Олексій, Петро, Катерина
Гетьман Війська Запорозького
1665—1676рр.
Попередник       Павло Тетеря
Наступник	       Юрій Хмельницький
                      «Гомін, гомін по діброві»
Тема: зображення часів, коли український народ захищав рідну землю від турецько-татарських загарбників.
Ідея: уславлення козацької мужності, цілеспрямованості, відваги.
Основна думка: тільки смілива, рішуча, винахідлива  людина здатна протистояти будь-якому ворогові.
Жанр: козацька пісня з героїчним пафосом.
                          Чумацькі  пісні
*від'їзд чумака у дорогу,
*бідування чумацької сім'ї після від'їзду господаря,
*туга чумака за домівкою,
*злигодні мандрівного життя, втрата худоби,
*напади татар та грабіжників на чумацькі валки,
*хвороби і смерть чумака,
*туга за любою дівчиною,
*гірка доля чумака-наймита, хвилинні розради;
*повернення чумака додому, кохання і одруження чумака,
* туга жінки в довгому чеканні.
Тематика чумацьких пісень:

Чумацька валка
          «Ой у степу          криниченька»
Тема: відтворення картини сумного життя козаків.
Ідея: висловлення співчуття чумакові, якого поховано «у  зеленому  байраці».
Основна думка: непросте мандрівне життя чумаків так чи інакше впливає на  стан їхнього здоров’я, і врешті-решт призводить до смерті.
І.Айвазовський «Чумацька валка»
                               Кріпацькі  пісні
:
Мотиви кріпацьких пісень:
*Зображення тяжкого підневільного життя селян;

*Протест проти приниження  людської гідності і безправ’я у його буденних проявах.
                                    Кріпацькі  пісні
«Бодай пану в дворі страшно»
«В неділеньку рано»
«Гой кувала зозулечка, кувати забула»
 «Із-за гори вітер віє»
 «На панщину ходжу, ходжу»
«Наступає чорна хмара»
«Нема в світі правди, правди не зиськати»
                        Бурлацькі пісні
Бурлаки – це селяни, які,  втікаючи  від закріпачення , ставали на тимчасові заробітки.
                  Мотиви  бурлацьких  пісень:
*зображення поневірянь, голоду і тяжкої праці ;
*пошуки волі, але неможливість її ніде знайти;
*нарікання на соціальну несправедливість;
*туга за рідним краєм, сім’єю;
*смерть на чужині.

              Бурлацькі пісні
«Нема горя так нікому»
«Та нема в світі гірш нікому»
«Та забіліли сніги»
«Ой колись були степи, сінокоси»
«Зібралися всі бурлаки»
Наймитські та заробітчанські пісні
Близькі до бурлацьких пісень.
Їх тематика:
*Доля наймита, який тяжко працює, а одержує лише зневагу хазяїна;
*Робота наймита-строковика – найтяжча кабала.
*Віддання у солдати замість сина господаря.
*Бажання померти, щоб звільнитись із наймів, чужої тяжкої роботи.

Наймитські та заробітчанські пісні
«Ой матінко-зірко»
«Ой у лузі та при березі»
«Вчора була суботонька»
         Рекрутські та солдатські пісні
Їх тематика:
*Прокляття  панам, які насильно віддали в солдати;
*Прокляття  офіцерам,які знущаються  з новобранців;
*Зображення картин  кривавих боїв, страждань і смерті поранених, які ненавидять тих, хто затіяв війну.
*Служба – страшна  мука.
*Стогін матерів  за синами, сум  батьків і ридання покинутих дівчат.

Рекрутські та солдатські пісні
«А в неділю рано»
«А все гори, а все гори та долини»
«Йшли бійці до бою та й через поля»
«Не стій, коню, наді мною»
«Вийшов рекрут за ворота»
«Рекрутські та солдатські пісні»
«Наймитські  та  заробітчанські  пісні»
«Чумацькі  пісні» ( у серії  «Українська народна творчість» (70 – 80рр)  та «Соціально-побутові пісні» (1985)
Дослідження  і  збірники соціально-побутових пісень:


title: Земля образи

text:
О.КОБИЛЯНСЬКА. «ЗЕМЛЯ»
ХАРАКТЕРИСТИКА ОБРАЗІВ

 МИХАЙЛО

спокійний
працьовитий
поважає батьків
поважає у дівчині доброту, порядність, чесність
не здатний до злочину
відчуває відразу до стрільби

слабкий духом у війську
здатний до саморозвитку

не має хибних звичок

МИХАЙЛО
«Хлопець сильної будови, здоровий-мав ще одного молодшого  здоровенного  брата. Родичі також не були ще надто перестарілі, могли обходитися без нього в хазяйстві, і тяжко було думати  про увільнення його з війська. Від  сеї осені за рік мав вступити в рекрути.»

«Михайло - вже змалку заходився біля господарства, мов дорослий, працював, гарував, був притім добрим та лагідним, мов шовк».

САВА
нервовий
не дуже працьовитий
має хибні звички: палить, любить випити, може вкрасти
любить стріляти, вбивати звірів заради азарту, розваги
не дуже поважає батьків
прив'язаний до дівчини, що підтримує його навіть у поганому
сильний, мовчки зносив би військові випробування
здатний до страшного злочину

САВА
«Був  лінивий і впертий, твердий, мов камінь, у роті  мав на кожну хвилю повно лихих слів, що доводили  родичів до роздразнення. Ніколи не міг при одній роботі  довго видержати, все  горіла йому земля  під ногами; йому  було наймиліше, коли мав роботу й дім  за плечима, коли міг закинути  стрільбу  і брести лісом та полем.
«Тонкий,стрункий  випрямувався, складав руки назад, підіймав голову  й поглядав, примруживши очі, в легко захмарене   весняне  небо»

ІВОНІКА
ФЕДОРЧУК

хлібороб

любов до землі

покірний

людяний

щирий

добрий

заможній господар

МАРІЙКА
 ФЕДОРЧУК
селянка

працелюбність
жадібність
покірність чоловікові

розсудливість
власницький інстинкт

черствість
озлоблення душі

АННА
наймичка
щиро кохає Михайла
працьовитість
турбота про матір

чутлива душа
АННА
«Не говорила ніколи багацько,але все розумно  і скромно, і не сміялася на все горло, як інші дівчата. У неї не було  багато намиста  на шиї, а гарне темне  волосся її було  в порядку, на танці не ходила ніколи, майже від чотирнадцяти літ була на службі»

«Вона була убога, та й тому для парубків сільських не мала ніякої вартості. Не мала ні землі, ні грошей. Землі не мала ніколи, бо  її родичі  були бідні зарібники, а гроші коли були  у неї хоч і найдрібніші,відносила  зараз до матері. Мати ж мучила  її та била доти, доки вона не віддавала їх до останнього феника . Таким чином була її буду чисть обмежена на працю»

РАХІРА
«Мабуть, ні одна дівчина не вміла так  любити ,як вона! В її обіймах  він неначе змінився. Своїми великими чорними устами  пила з нього всю енергію і силу; пила його,коли лиш гляділа своїми очима. Її сміх, голосний короткий, уриваний сміх, виривав його з  усякого  надумування і поривав із собою, а слова її все підходили йому під його душевний лад»

«Вона близька своячка його мами ,рідної сестри  донька,- гріх! Та се йому дуже в голові! Хай хто інший  таких гріхів  боїться, йому  не страшно перед ними»

Бажаємо успіхів у вивченні теми!

Кунавіна А.П.,
творча група школярів
спеціалізована школа №7

Кременчук-2012


Життя і творчість Т. Г. Шевченка


Диктанти або списування. Іменник.


title: «Як тебе не любити, Києве мій» Д. Луценка — популярна пісня про столицю України. Патріотичні мотиви, героїчний пафос пісень літературного походження

text:
«Як тебе не любити, Києве мій»
Дмитро Луценко
Тема уроку:
Заголовок
підзаголовок

Мета:
ознайомити з життям і творчістю Д. Луценка, формувати вміння аналізувати поезію;сприяти усвідомленню літератури як духовної, моральної, культурної цінності народу; розвивати навички виразного читання, коментування; виховувати любов до рідного краю, повагу до постаті митця.

Обладнання: портрет письменника, фотографії, відеофільм,презентація.

Гра
 «Відгадай за найменшою кількістю підказок».

Місто, яке було засноване наприкінці V — початку VI століття.
Герб міста: срібний Архангел Михаїл із вогняним мечем та щитом із хрестом на синьому щиті.
 Вважається одним із найбільших і найстаріших міст Європи.
За легендою «Повісті временних літ», його разом із братами заснував легендарний полянський князь.
 Розташоване місто в середній течії Дніпра, у північній Наддніпрянщині.
Символом цього міста є каштани.
Усе любов’ю зміряне до дна
підзаголовок
 Д.Луценко
Словникова робота.
Канна — багаторічна трав’яниста рослина, що має великі червоні квітки; вирощується як декоративна.

фільм

Київ - столиця України
Подзаголовок

Київ-місто історичне, Йому вже багато літ. А воно красиве, вічне, Навесні каштанів цвіт.
З нього почалась держава У прадавні ще часи ... В ньому наша міць і слава, В ньому предків голоси.
Мій Києве-граде, мій сонячний брате,Ти крила розкинув над сивим Дніпром,Тобі вікувати, тобі панувати,Тобі за добро воздавати добром.

Київ-місто історичне, Йому вже багато літ. А воно красиве, вічне, Навесні каштанів цвіт.
Мій Києве-граде, мій сонячний брате,Ти крила розкинув над сивим Дніпром,Тобі вікувати, тобі панувати,Тобі за добро воздавати добром.
Київ — серце України І найстарше місто в світі, Хоч пройшов усякі зміни, Гарний весь — в зимі і в літі.
Сонце мружить вії,Нас віта добром.Це-мій рідний Київ,Красень над Дніпром.

Заголовок
підзаголовок

 Завдання пошуково-дослідницького характеру.
Складіть паспорт-характеристику поезії
Д. Луценка       « Як тебе не любити, Києве мій »,
визначивши її тему, ідею, художні образи та художні засоби,
зробіть висновок.
Які рядки із поезії свідчать про те, що Київ – це місто, у якому багато зелених насаджень?
Чому, на вашу думку, для ліричного героя, схили Дніпра стали дорогими?
Як ви розумієте слова
«Буду мріяти й жити на крилах надій»?
Чому місто натомлене?
Що забезпечує його мирний, лагідний сон?
Усне словесне малювання.
— Яким ви бачите Київ?

 Творче завдання.
Складіть сенкан на тему «Київ».

 Творче завдання.
Складіть сенкан на тему «Київ».

Складіть сенкан на тему «Київ»Київ…Величний, гомінкий.Вабить, захоплює, закохує.Одне з найстародавніших міст Європи.Серце!
Заголовок
підзаголовок
Інтерактивна вправа «Мікрофон».
— Київ для мене…


title: Життя і творчість М. Коцюбинського

text:
Життя і творчість М.Коцюбинського

Народився Михайло Михайлович Коцюбинський 17 вересня 1864 року у Вiнницi в сiм‘їдрiбного службовця.
o
«Дитячий вік мій (до 7 літ), — згадував Коцюбин-ський, пройшов у місті Вінниці, а відтак довелося жити то на селі, то знов у місті, все на тім же багатім природою, теплім, пре-краснім Поділлі».
	Родина змушена була часто переїздити через неспокійний характер бать-ка. Дрібний державний чиновник Михайло Матвійо-вич не зносив утисків на-чальства і часто міняв роботу.

Вихованням дітей займалась мати.Саме від неї Михайло успадкував тонку і глибоку душевну організацію та любов і розуміння природи.
.

.
o
Навчаючись у Барській початковій школі (1875-1876 рр.) та Шаргородському духовному училищі (1876-1880) М.Коцюбинський виділявся серед своїх однокласників умінням писати цікаві, оригінальні твори.
По закінченні духовного училища через нестатки не зміг далі вчитися.(Після смерті батька  в 1886 році на нього лягли родинні турботи).
Самоосвіта
	Читання розширило світогляд, змусило замислитися над життям, тим більше, що дуже скоро хлопцеві довелося подорослішати: батько остаточно втратив роботу, осліпла мати, і Михайло взяв на себе турботи про велику сім’ю. Щоб утримувати батьків, двох сестер і двох братів, Михайло давав уроки панським дітям, а ночами просиджував над книжками.

.
o
У 1884 році Коцюбинський пише оповідання «Андрій Соловійко, або Вченіє світ, а невченіє тьма», віддає його на суд Нейману — людині освіченій і з великими симпатіями до української літератури. Це була не перша спроба пера, раніше всім подобалося те, що писав Коцюбинський, але Нейман виніс суворий вирок оповіданню і порадив початківцю більше не писати, аби «не калічити святу нашу мову».

ВРАЖЕНИЙ СВОЇМ НЕВДАЛИМ ДЕБЮТОМ, КО-ЦЮБИНСЬКИЙ БІЛЬШЕ НЕ НАВАЖУЄТЬСЯ ПОКАЗУВА-ТИ КОМУСЬ СВОЇ ТВОРИ. АЖ У 1890 РОЦІ У ЛЬВОВІ БУВ НАДРУКОВАНИЙ ЙОГО ВІРШ «НАША ХАТКА», А ПОТІМ ІЩЕ ДЕКІЛЬКА ТВОРІВ ДІСТАЛИ СХВАЛЬ-НУ ОЦІНКУ, ЩО НАДАЛО ПИСЬМЕННИКОВІ ВПЕВНЕ-НОСТІ І НАСНАГИ

Світлими сторінками життя Коцюбинського була його дружба з І. Франком, з яким він познайомився 1890 року у Львові.
1981 року написав оповiдання "Харитя", "Ялинка", повiсть "На вiру".
Особливу увагу громадськості привернули його дитячі оповідання — «Харитя», «Ялинка», «Маленький грішник». У молодого письменника виросли крила, коли він отримав листа від Панаса Мирного, в якому відомий митець писав: «Прочитав я її («Харитю») та й нестямився!.. У такій невеличкій приповісті та такого багато сказано! Та як сказано! Чистою, як кринична вода, народною мовою; яскравим, як сонячний промінь, малюнком…»
У  1891 році він складає іспит на звання народного вчителя і їде в село Лопатинці (тепер Шаргородського району на Вінниччині).
	У 1892 році йому вдалося влаштуватись на посаду члена урядової філоксерної комісії, яка вела боротьбу з шкід-ником винограду на території Молдавії і Криму (1892–1897)
1897року влаштовуєтьсяу житомирській газеті «Волинь», де редагує відділ хроніки і друкує ряд нарисів під загальною назвою «Свет и тени русской жизни».
З 1898 року письменник рiшуче перегортає сторiнку свого життя, одружується з Вiрою Дейшi i оселяється в древньому Чернiговi, отримавши роботу в земськiй управi
Родина М.Коцюбинського
Своїх дітей Коцюбинські виховували в дусі безмежної відданості народові.
Їх старший син Юрій 1914 року вступив до більшовицької партії. У період громадянської війни він за дорученням В.І. Леніна проводив на Україні підпільну партійну роботу, був головнокомандуючим збройними силами України, які вели боротьбу проти іноземних інтервентів і націоналістичної контрреволюції.
Діти: Роман, Юрій й Ірина
Окремі видання творів М.Коцюбинського
Таке напружене життя, постійна відповідальність за сліпу матір, братів, сестер і власну сім’ю підточували сили Михайла Михайловича.
	Та незважаючи на слабке здоров’я, завантаженість роботою, Коцюбинський цікавиться громадським життям: листується із провідними письменниками, очолює товариство «Просвіта», читає лекції з українознавства, знайомиться із М. Горьким. Така діяльність письменника насторожує жандармське управління, яке пильно наглядало за Коцюбинським. Тим більше, що у багатьох творах він висвітлював наболілі питання життя суспільства.
у1911р. письменник організував літературні«суботи»з чернігівськоютворчою молоддю. Ці «суботи» відвідували Аркадій Казка, Павло Тичина, Василь Еллан-Блакитний (Елланський), які з любов'ю називали Михайла Михайловича своїм літературним учителем.
Останній свій твір — новелу «На острові» тяжкохворий Михайло Михайлович відправляв у видавництво із приміткою на рукописі: «Автор просить прислати коректуру на адресу: Київ, бульвар Шевченка, клініка професора Образцова».
Коцюбинський побував у багатьох екзотичних місцях — у Криму, Бессарабії, на Гуцульщині та в Італії, його листи переповнені враженнями від природи цих країв. Коцюбинський вражав своїх сучасників знанням природничих наук. Він проникав у таємниці природи через наукову літературу і власні спостереження. Це допомагало йому глибше, по-філософськи сприймати навколишній світ, краще збагнути і точніше відтворити життя людини в органічному зв'язку з усім світом. Природа і людина зливаються у нього в одне ціле, стоять в одному поетично-філософському ряду.
Йому було неповних 49 років, були плани написати третю частину повісті «Fata morgana», але прикутий смертельною хворобою, він уже не зводиться з ліжка.
	12 квітня 1913 року Коцюбинський помер. Похований у Чернігові на Болдиній горі, в гаю Троїцького монастиря,  над Десною
« Пройшли десятиріччя, минуть, напевне, віки, а творчість Коцю-бинського, як світла зоря, сяятиме над нами вічно, облагороджуючи душу... Вічна слава його життю, вічна слава його таланту… »  (Андрій Малишко).
«Ще один гіркий посміх лихої долі! Ще безмірно важка втрата на нашій широкій Укра-їні! Помер Михайло Ко-цюбинський. Поліг ве-ликий майстер рідного слова, що в огненному горні свого творчого духу переливав його в самоцвітні кришталі і, як великий будівничий, ви-водив їх, свої мистецькі твори, повні великого художнього смаку, гли-бокої задуми і безмірно широкої любові до лю-дей, їх – добрих і лихих – вчинків!»
Панас Мирний
Літературно-меморіальний музей     М.Коцюбинського  у Чернігові
Пам'ятник Михайлу Коцюбинському у Вінниці
Живе в серцях твоє безсмертне слово
і до народу рідного любов,
немов зорі сіяння пурпурове,
хоч ти від нас давно уже пішов.
Та з нами будеш вічно жити, жити,
як сяйво сонця, як вечірній спів,
ти так любив землі своєї квіти,
і так, як квіти, ти людей любив.
                       В. Сосюра «Пам’яті        Коцюбинського».


title: Духовні острови народу

text:
 Духовні острови народу

Духовні острови
Наш родовід

Мова наша - українська
Т.Г.Шевченко
200 років від дня народження Т.Г.Шевченка
Сім'я – це щастя
1.	Яке дерево, такі в нього і квіточки. Які батьки, такі їхні діточки.
2.	Який дуб, такий дубочок. Який батько, такий синочок.
3.	Який кущ, така й калина. Яка мати, така й дитина.
4.	Шануй батька і неньку, буде тобі скрізь гладенько.
5.	Материн гнів, як весняний сніг: рано впаде та скоро розтане.
6.	Мати одною рукою б’є,  а другою гладить.
7.	Нащо й ліпший клад, коли в сім’ї лад.

Прислів'я та приказки про сім’ю

Вінок
Вінок – символ життя, долі, життєвої сили. Вінок є також символом довершеності:
У цьому  домочку, як у віночку
Тут господар – багатства володар,
Тут господиня – червона калина,
Тут дівочки, як квіточки,
Тут синочки, як колосочки.


title: Земля аналіз

text:
ІДЕЙНО-ХУДОЖНІЙ АНАЛІЗ
ОСНОВОЮ ПОВІСТІ є реальна життєва історія, яка сталася в селі Димка, де з 1889 по 1891 роки проживала Ольга Кобилянська.ЖАНР ТВОРУ – соціально-психологічна повість.
ПЕРСОНАЖІ ПОВІСТІ
Сава
Федорчук

Михайло
Федорчук
Докія Чоп’як
Василь Чоп’як
Рахіра
Анна
сини
Тодорика
Жемчук
Парасинка
Чоп’як
Петро

ІДЕЯ ПОВІСТІ:
земля повинна бути для людей,
а не людина для землі.
ТЕМА ПОВІСТІ:
земля і людина,
згубний вплив землі на людське життя
при неправильному ставленні людей
КОМПОЗИЦІЯ ПОВІСТІ
ЗАВЯЗКА:
знайомство з головними героями
та їхніми сімями.
РОЗВИТОК ДІЇ:
1. Підготовка до весілля Парасинки.
2. Надзвичайна любов до землі.
3. Кохання Михала й Анни.
4. Стосунки Сави та Рахіри.
5. Михайла забирають до армії.
РОЗВЯЗКА:
1. Одруження Петра й Анни.
2. Сава збирається з Рахірою до Молдавії.
КУЛЬМІНАЦІЯ:
смерть Михайла в лісі;розслідування.

Позасюжетні
елементи

Опис природи
Опис пір року
Портрети героїв
Монологи персонажів
Діалоги персонажів
 войовничий бунт проти надто консервативної і регламентованої суспільної моралі
спроби вирватися за рамки повсякденного, прив'язаного до матеріальності буття, зазирнути
до «світу в собі»
захоплення витонченою формою
О.КОБИЛЯНСЬКА – ЗАСНОВНИЦЯ УКРАЇНСЬКОГО МОДЕРНІЗМУ
ОЗНАКИ СИМВОЛІЗМУ

ОБРАЗИ-СИМВОЛИ
ЛЕЙТМОТИВИ
ПІДТЕКСТ
ОЗНАКИ СИМВОЛІЗМУ В ПОВІСТІ «ЗЕМЛЯ»

ЗЕМЛЯ

Повість «Земля» є одним з найвидатніших творів модерної української літератури на межі століть.Ольга Кобилянська з натхненням і драматизмом оспівала любов селянина до землі, показуючи своїх героїв у радісні хвилини просвітлення і невимовного горя.
Бажаємо успіхів у вивченні теми!

Кунавіна А.П.,
творча група школярів
спеціалізована школа №7

Кременчук


title: Тема. Жіноча доля у творчості Тараса Григоровича Шевченка. «Сон» («На панщині пшеницю жала»)

text:
Жіноча доля у творчості Тараса Григоровича Шевченка. «Сон» («На панщині пшеницю жала»)
Мені ж, мій боже, на земліПодай любов, сердечний рай!І більш нічого не давай…Тарас Шевченко
Діти, що ви знаєте  про Тараса Григоровича Шевченка та його твори?
Що відбулося у названі дати?
1. 9 березня 1814 року. 2. 1829 рік. 3. 10 березня 1861 року. 4. 25 квітня 1838 року. 5. 1850 –1857 роки. 6. Коли Тарасові було 9 років…   7. 5 квітня 1847 року.
Де відбуваються події цих творів?
Поема «Кавказ». Поема «Єретик». Поема «Сон». («У всякого своя доля»). Поема «Наймичка». Поема «Гамалія». Поема «Неофіти». Вірш «Садок вишневий коло хати».
Діти, а що вам відомо про часи кріпаччини?
Словникова робота: Панщина – відробіткова рента, одна з форм феодальної земельної ренти, дармова примусова праця феодально-залежного селянина, що працює власним інвентарем у господарстві феодала. Сніп – зв'язаний оберемок зрізаних стебел (із колосками) хлібних злаків та інших культур.Лановий – який має стосунок до володіння або користування землею.
Основна думка.		А) кріпацтво є перешкодою для повноцінного щасливого життя народу; непосильна праця, приниження гідності, безправ’я, відсутність волі — ось що характерно для уярмленого селянства;		Б) сон — це мрія кріпачки, її прагнення здобути волю хоч не собі, а своєму синові.
Які почуття викликає поезія?На скільки частин можна поділити вірш?
На панщині пшеницю жала,Втомилася; не спочиватьПішла в снопи, пошкандибалаІвана сина годувать.Воно сповитеє кричалоУ холодочку під снопом.
На сина глянула, взяла,Його тихенько сповилаТа, щоб дожать до ланового,Ще копу дожинать пішла.
Чому жінка заснула над дитиною?Чи був цей сон віщим для матері-кріпачки?Як сам автор ставиться до героїні поезії?
Метод «Прес». Я вважаю, що……тому що……наприклад…Отже, …
Жінка-мати у творчості Тараса Шевченка  Берегиня           Святий образ                  Покритка	 Турботлива                                                                                Отримує радість і водночасстраждання від   народження дитини
Мені аж страшно, як згадаюОту хатину край села!Такії, боже наш, ділаМи творимо у нашім раї…                  а) «І виріс я на чужині»…                  б) «Якби ви знали, паничі»…                  в) «Тече вода з-під явора»…
2. Поклала мати коло хатиМаленьких діточок своїх;Сама заснула коло їх.Затихло все, тільки дівчатаТа соловейко не затих…       а) «І золотої,  й дорогої»…       б) «На Великдень на соломі»…       в) «Садок вишневий коло хати»…
3. Ще треті півні не співали,Ніхто ніде не гомонів, Сичі в гаю перекликались,Та ясен раз у раз скрипів                       а) «Садок вишневий коло               хати»…                       б) «Причинна»…                       в) «Вітер з гаєм розмовляє»…
4. А іноді така печальОступить душу, аж заплачу,А ще до того, як побачуМалого хлопчика в селі…                       а) «Сон» («На панщині пшеницю жала»)…                       б) «Мені тринадцятий минало»…                       в) «І золотої,  й  дорогої»…
5. І усміхнулася небога,Проснулася,- нема нічого…На сина глянула, взялаЙого тихенько сповила…               а) «І золотої, й дорогої»…               б) «Сон» («На панщині пшеницю жала»)…               в) «Мені тринадцятий минало»…
6. Кохайтеся, чорнобриві,Та не з москалями, Бо москалі – чужі люде,Роблять лихо з вами…               а) «Наймичка»…               б) «Катерина»…               в) «Утоплена»…
Сьогодні на уроці…На мене незабутнє враження справив вірш…Я зрозумів (зрозуміла)…
Домашнє завдання.	     Підготувати повідомлення про лірику Тараса Шевченка періоду арешту і заслання. Скласти тести до поезії «Сон» («На панщині пшеницю жала»).


Українські суспільно-побутові пісні


В.Симоненко «Стільки в тебе очей...»


title: В. О. Сухомлинський

text: Зар літ


Як в нації вождів нема, тоді вожді її – поети
«Празька школа». Є. Маланюк
Цілі
	Знати  життя і творчість українських письменників в еміграції
	Уміти самостійно працювати з літературою, виділяти головне
	Виховувати повагу до митців-патріотів, любов до поетичного слова.
Крок 1    Літературна розминка
А) установи відповідність
Тематичний словник
-    діаспора – (З грец. розсіяння) по різних країнах народів, вигнаних за межі Батьківщини завойовниками;
-    міграція - переселення народів у межах однієї країни або з однієї країни в іншу;
-    імміграція - в'їзд чужоземців до будь-якої країни на постійне проживання;
-    еміграція - переселення зі своєї країни в іншу на постійне місце проживання, зумовлене соціально-економічними, політичними або релігійними причинами.

Причини еміграції:соціально-економічні і політичні
«Празька школа»
Ю.Дараган, Є. Маланюк, О. Ольжич, О.Теліга та інші
Відсутність статуту, членства, структури
Вражала своєю цілісність. Хоча митці жили у різних містах Європи
Мали активну громадянську позицію
«Аристократи духу» творили в різних стилях
Зобразили вольовий тип українця
Згадай!
Неоромантизм, стильова течія модернізму, що виникла в українській літературі на початку XX ст., названа Лесею Українкою «новоромантизмом». Зі «старим» романтизмом його ріднить порив до ідеального, виняткового. Відкинувши раціоцентризм, неоромантики на перше місце поставили чуттєву сферу людини, емоційно-інтуїтивне пізнання.

неокласицизм, - європейський неокласицизм XIX ст. поставив завданням покласти в основу творчості певні канони, витворені на основі естетизму, що мав тривалий досвід, починаючи від античності, гармонійно поєднувати чуттєву красу і культурно-мистецькі ідеали. Неокласицизм заперечував модне, злободенне, мелодраматично-сентиментальне, бунтарське, примітивно-побутове. Французький неокласик А. Шеньє висунув гасло: «На теми, що нові, античний вірш складаймо!»

Експресіонізм -  Визначальні риси експресіонізму:
       -   зацікавленість  глибинними  психічними         процесами;
       - заперечення як позитивізму, так і раціоналізму;
       - оновлення формально-стилістичних засобів, художньої образності та виразності, часом непоєднуваних між собою, як глибокий ліризм і всеохоплюючий пафос;
       - суб'єктивізм і зацікавленість громадянською темою.,
.

Модернізм   - новизна та антитрадиціоналізм (хоча модерністи ніколи не поривають із літературною традицією цілком );
       - у творах затверджується перевага форми над змістом;
       - заперечення матеріалістичного детермінізму, визнання інтуїтивного поруч із логічним шляхом пізнання;
       - індивідуалізм, зосередження на «Я» автора, героя, читача;
       - психологізм, пильна увага до позасвідомих сфер психіки, до внутрішньої боротьби роздвоєного людського «Я»;
       - широко використовуються такі художні прийоми, як «потік свідомості» та монтаж, що прийшов у літературу з кіномистецтва;
       - використання символу як засобу пізнання і відтворення світу;
       - ліризм (навіть у прозі, драматургії, публіцистиці);
       - естетизм.

 Авангардизм ( футуризм) - заперечення традиційної культури (особливо її моральних і художніх цінностей);
       - прагнення до новацій, бунтівливості порушення традицій;
       - культивування урбанізму (естетика машинної індустрії і великого міста);
       - переплетіння документального матеріалу з фантастикою;
       - у поезії — руйнування загальноприйнятої мови, використання «слів на свободі».

« Портрет Є.Маланюка»
Є.Маланюк - імператор залізних строф
Народився на Херсонщині
( 20.01.1897р)
Воїн армії УНР
У 1920  році емігрував
З Ю. Дараганом  заснував журнал «Веселка»
50 років прожив на чужині
Плідно працює
Пише поезії
Почесний голова об»єднання українських письменниікв «Слово»
Створює образ борця патріота
Один адресат і один герой - Україна
Головна тема – проблема державності;
Образ України як символ степової Еллади
Вірить у свій народ , але критикує його негативні риси
Свідомо протистояв «українській розляпаності й солодкавості
Культивував дисципліну вислову
Не потопав у емоціях, але була чітка разюча метафорика
Рефлексія
	Робота у групах
І група . Презентувати схему «Празька школа» письменників
ІІ група. Презентація схеми
« Портрет Є.Маланюка»

. Домашнє завдання
	Вміти характеризувати творчість Є.Маланюка.
	Письмовий аналіз поезії «Сучасники» або «Шевченко»


title: Валер’ян Підмогильний - Роман «Місто»

text:
МiстоВалер'ян Пiдмогильний
Роман завершений письменником в 1927 році, опублікований вперше у Харкові в 1928 році.
«Місто» — перший урбаністичний роман в українській літературі, з новими героями, проблематикою та манерою оповіді.
Персонажі
Степан Радченко — головний герой;
Надійка — дівчина з села;
Левко — студент;
Ганнуся та Нюся — товаришки Надії;
Лука Гнідий — хазяїн;
Тамара Василівна (Мусінька) —дружина крамаря у якого жив Степан, його коханка;
Максим — їхній син;
Борис — студент, товариш Степана;
Зоська — міська дівчина, кохана Степана;
Рита —балерина;
Вигорський —поет, товариш Степана.
   В романі «Місто» Валер'ян Підмогильний описав селянську українську молодь, яка на початку 1920-х років тисячами потягнулась у міста, щоб завоювати і зробити своїм українське місто. Автор показав бажання молодих селян «вийти в люди», здобуваючи колись недосяжну науку.
Розповідь подана через історію душі Степана Радченка — енергійного сільського юнака, який приїздить до Києва, вступає до економічного вузу й сподівається повернутися з новими знаннями на село. Вперше Київ відкривається йому з Дніпра як своєрідний «пуп землі». Роман починається реченням:

«Здавалось, далi пливти нема куди»

Зійшовши на берег, Степан оселяється в передмісті, де життя мало чим відрізняється від сільського: йому сусідять хазяйські корови. Спочатку Київ був для Степана лише мрією, великою, але майже невизначеною: «Це те велике мiсто, куди вiн iде учитись i жити. Це те нове, що вiн мусить у нього ввiйти, щоб осягнути свою здавна викохувану мрiю». Місто чуже й вороже.
Проте… Саме тут місто йде в наступ: «Вiн озирнувся - i вперше побачив мiсто вночi. Вiн навiть спинився. Блискучi вогнi, гуркiт i дзвiнки трамваiв, що схрещувались тут i розбiгались, хрипке виття автобусiв, що легко котились громiздкими тушами, пронизливi викрики дрiбних авто й гукання вiзникiв разом з глухим гомоном людськоi хвилi… на цiй широкiй вулицi вiн здибався з мiстом вiч-на-вiч».Настроєний трохи скептично, а то й вороже проти міста, проти тих «безглуздих крамарів учителів, безжурних з дурощів ляльок у пишних уборах».Згодом він змінює свою думку:
«Не ненавидiти треба мiсто, а здобути».
Саме в Києві юнака захоплює література, він починає писати, стає відомим письменником і залишає навчання. Він був певен, що вирушає «завойовувати» місто, що місту потрібна «свіжа кров села», яка змінить «його вигляд і істоту. А він — один із цієї зміни, якій за долею призначено перемогти».
Степан переходять через світ студентства, так і не закінчивши вищої освіти, зазирає до робітничого середовища друкарні. Солідний уривок часу довелося йому витратити на життя у світі міської богеми — театральної публіки, тих, хто вечорами виходить на прогулянки та блукає вулицями й вуличками міста, переважно тільки тому, що насправді не має власного затишного куточка.
Підмогильний розповів про перше Степанове оповідання «Бритва», про піднесення і занепади творчості, про довгі й важкі пошуки тем і натхнення. Він показав, як народився Автор — і навіть отримав нове хрещення, обравши псевдонім. Той, хто був Степаном, став Стефаном. Письменник залишає свого героя тоді, коли той сідає писати твір власного життя…
Останнє речення роману закінчується там, де має розпочатися повість Степана Радченка:
«Тодi, в тишi лампи над столом, писав свою повiсть про людей».
Пройшовши через усі зваби і брудні кола міста, Степан Радченко, селянський хлопець, переміг, підкорив його. Він мав і силу волі, і твердий характер, тепер він відчуває, що перед ним, хоч і на якусь мить, можливо лише в уяві, лежить, колись йому вороже, а тепер покірне місто, «позначене вогняними крапками, і простягало з пітьми горбів гострі кам'яні пальці. Він завмер від славного споглядання цієї величі нової стихії...»


2-4 класи. Загадки. Розділові знаки


В. О. Сухомлинський


Тарас Григорович Шевченко – художник


Український Езоп


мова найважливіший засіб спілкування


Вивчення творчості Івана Багряного


title: Лексикологія

text:
Тренувальні вправи з теми «Лексикологія». Слухання-розуміння текстів різних стилів і типів мовлення
Заголовок
підзаголовок

 Я всміхаюсь сонечку —
Здрастуй, золоте!
Я всміхаюсь квіточці —
Хай вона росте!
Я всміхаюсь дощику —
Лийся, мов з відра!
Друзям усміхаюся —
Зичу всім добра!
«Кошик запитань»
· Що називається текстом?
· 3 яких частин складається текст?
· Що відображає заголовок тексту?
·Що таке тема тексту?
· Що таке мета тексту?
·Які є тексти за стилем мовлення?
·Назвіть ознаки кожного стилю,
його лексичні особливості,
·Які є типи текстів?
Назвіть ознаки кожного типу.
► Визначте тип тексту. Доведіть свою думку. З’ясуйте за словником лексичне значення слів мандрівник, вирій.
	В осінні дні більшість птахів стає мандрівниками. Вони летять у теплі краї — у вирій. Летять вони без компаса, але ніколи не збиваються зі шляху. Ці перельоти тривають уже тисячі років.
► До малюнка доберіть слова, вжиті в переносному значенні.
► Визначте тип тексту. Доведіть свою думку. З’ясуйте за словником лексичне значення слів чимчикувати, кубло.
	Через пеньки-колоди чимчикує їжак. Тягне він у нору сухе листя. Стеле зимове ліжко. До весняного сонечка проспить у кублі, і снитимуться йому лісові їжачі сни.

                 Хвилинка відпочинку

Трирічна дівчинка, гуляючи в зоологічному саду, побачила паву та вигукнула:
— Мамо, дивина! Подивися: курка розквітла!
—  Найскупіша тварина на світі,— зауважив Петрик,— це міль: вона їсть лише дірки.
Тато звертається до сина:
— Дивися, Сашку, як
курчатко вилуплюється з яєчка.
— А як воно туди залізло?
► Прочитайте текст. Визначте його тему й основну думку. Напишіть оповідання з протилежним змістом на тему «Весна в розпалі», використовуючи слова-антоніми. З’ясуйте роль антонімів у мовленні. Сформулюйте питання до тексту.
ПІЗНЯ ОСІНЬ
Ось і пізня осінь. Дні стали короткі. Холодний осінній вітер несе по дорогах жовте листя. Опустіли гнізда птахів. Поховались комахи. Небо вкрилось хмарами. Часто йдуть дощі. З городів давно зібрали капусту, картоплю, помідори. Незабаром настане зима. Випаде сніг. Ударять морози. Замерзнуть річки.
Що нового ви
дізналися
сьогодні на уроці?
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ (ЗА ВИБОРОМ)
► Виконайте вправу за підручником.
► Вивчіть напам’ять 3-4 прислів’я або крилатих висловів про слово.
► Доберіть декілька текстів різних стилів, визначте в них стилістично забарвлені слова, з’ясуйте їхню роль у тексті.


title: Мова наша калинова

text:
Яка гучна і величава,
Як України в світі слава!
Яка до болю рідна й мила!
О мово, ти мене зростила

Мова! Українська мова,- Вона співуча, лагідна , дзвінка… Мова» Українська мова – Єдина, рідна й дорога така. Вона, як тиха пісня колискова, Приходить в серце нам із ранніх літ. То мова - ніби пташка світанкова, Що гордо лине у стрімкий політ.
«Розминка»
Скільки літер в  українському алфавіті?
Скільки звуків у слові кущ?
Що стоїть між небом і землею?
Чим закінчується вечір і починається ранок?
Від назв яких двох літер стає гаряче?
Що треба зробити, щоб майна злетіла?
Назвіть самостійні частини мови.
Назвіть службові частини мови.
Назвати головні члени речення.
Як написати слово робота 5 літерами?
Які займенники заважають машинам їздити по дорозі?

Конкурс 2 «Поясни значення»

Кидає словом як теля хвостом.
Говорить слова як сокирою відрубує.
Влетіло як коту за сметану.
Спритна як муха в сметані.
Гарненька як зірочка в небі.
Говорить мов свиня хрюкає.
Добирає собі місця як курка на гнізді.
Кусається як муха в Спасівку.

Конкурс 3«Відгадай загадки»
 Що за пані у білім жупані? Дружить з рогачами,  горщиками, казанами. В роті в неї смакота. Що ж за пані то така!
Без рук, без ніг, кланяється в кожній бік .
Кольорова дуга через річку пролягла.
Мене крають - не сумую, а весь рік усіх годую .
 Нахилилась над водою, наче та дівчина.
   В вітоньках лягла журба. Відгадали?     Я….
У вінку зеленолистім, у червоному намисті Видивляється у воду на свою хорошу вроду.   В нас однакові ім’я. Відгадай: хто брат, хто я? Я кажу : «З дерев лечу». Каже брат: « По пошті шлю»
Біла рілля, чорне насіння, хто вміє - той посіє,
хто знає - відгадає.
Що у світі наймиліше?
 Завжди в роті , а не проковтнеш.   Ходить по городу, великого роду, Ноги, як лопати, а сліду не знати.
 Надворі горою, а в хаті водою.
Конкурс 4«Запипи із пам’яті»

Ведучий швидко читає слова, команди за обмежений час записують ті, які вдалося запам’ятати. За кожне слово один бал.

Серпанок, веселка, небокрай, берегиня, вірність, водограй, сумління, кохання, суцвіття, марево.

Конкурс 5 «Асоціації»

Команди отримують слова до яких повинні записати слова – асоціації. За кожне слово один бал.
Наприклад: школа – діти, ялинка – Новий рік.
Село – 		канікули -		клас -
Літо – 		 мелодія - 		сонце -
Хліб – 		квітка - 	            сад –
Хмаринка - 		соловейко - 	           дівчина –

Конкурс 6«Закінчи прислів’я»

За кожне правильне закінчене прислів’я – один бал.
 Рідна мова – не полова…
Хто мовчить, той …
Народ скаже, …
Бджола жалить жалом, а …
Гостре словечко коле …
Людей питай, а …
Не кажи гоп, …
Слухай тисячі разів, а …
Скажи мені, хто твій товариш, тоді …
Слово до слова - …
Конкурс 7«Поезія про рідну мову»

Завдання. Виразно прочитати поетичні твори про рідну мову.

Конкурс 8«Мовне асорті»
« Мовне асорті» Дати як можна більше відповідей на запитання. - Державна мова України
- Назвіть головні члени речення
- Як називаються літери, що записані у певному порядку
- Скільки букв о у слові молоко
Остання буква у слові сім
- Слова, що мають багато значень
- Слова, що мають спільний корінь
- Яка буква не має звука
- Словник, з якого дізнаємося значення слова
- Сьомий відмінок нашої мови
- Який знак ставиться в кінці розповідного речення
- Частина слова перед коренем
- Розмова двох осіб
Конкурс 9«Скоро мовить скоромовку»
1.  Хитру сороку спіймати морока,      А на сорок сорок - сорок морок. 2.  Цить, не плач, спечемо калач,      Медом помажемо, тобі покажемо,      Самі з їмо, тобі не дамо. 3.  Три дроворуба на трьох дворах дрова                   рубали. 4.  Сходи, сину, на часину, знеси, сину, сіна в сіни.
Конкурс 10«Вгадай народну пісню»
Народна пісня - голос невсипущий, Душі людської вічне відкриття. Вона ніколи, як і хліб насущний, Не вийде з мови сущого життя Українська пісня - скарб нашої мови
Конкурс 11«Шаради»
Доведіть, що ви знаєте українську мову, відгадайте мовні загадки – шаради. 1.  Префікс від слова перенести, корінь від слова казати .
2.  Корінь від слова квітка, суфікс від слова   вудочка, закінчення від слова зірка . 3.  Корінь від слова лісок, суфікс від слова зимова, закінчення від слова червоний  .4. Префікс від слова підніс, корінь від слова вода, суфікс від слова грибний, закінчення від слова білий.

Тож вивчайте рідну мову Вже тепер, з маленьких літ. Українське наше слово Хай звучить на цілий світ!


title: Народні ремесла. Сучасна різьба

text:
 народні промисли          і ремесла

П л е т і н н я
кустарний промисел по виготовленню господарсько-побутових та художніх виробів з різноманітної еластичної сировини

Бондарство
вид деревообробного промислу, пов'язаний з виготовленням місткостей — бочок, діжок, барил, цебер тощо.

Стельмаство
    деревообробний промисел, пов'язаний з виготовленням транспортних засобів — возів і саней, а також коліс, полоззя, дуг тощо

 токарство
    техніка обробки дерева  і самостійна галузь   народного художнього промислу,                  насамперед      виготовлення дерев'яного точеного посуду.

Теслярство
    один із найбільш масових деревообробних промислів, зведення житлових та інших споруд, господарських будівель тощо

Столярство
    деревообробний промисел по виготовленню хатнього начиння — лав, скринь, столів, табуреток та стільців, мисників, ліжок, а також віконних рам,  дверей  тощо

Різьблення
вид  декоративно-вжиткового мистецтва ( є одним з видів художньої обробки дерева поряд з випилюванням, токарною обробкою)
    Основні типи різьби
 Умовно можна виділити три основні типи:

Наскрізна (ажурна) різьба (сюди відноситься пропилювання і прорізна різьба).
Глуха різьба (всі підвиди рельєфної і плоскої різьби).
Скульптурна різьба.
Будинкова різьба (є окремим напрямком, оскільки може поєднувати в собі всі три перерахованих вище типу).

   Основні види різьблення
 Розрізняють наступні основні види     різьби по дереву:
плоска,
ажурна,
рельєфна
 скульптурна
Чіткої класифікації немає, оскільки в одному і тому ж виробі можуть поєднуватися різні види різьблення.

Геометрична різьба
      Найдавнішим і найпоширенішим видом геометричної різьби вважається тригранно-виїмчасте різьблення.
      Головними її елементами є геометричні фігури

ФОТО  для перевірки

     які види
      народних ремесел
      ви зможете назвати?

  теслярство, столярство  будинкова різьба

 точіння,  різьблення,    розпис по дереву

                ажурна різьба

            Скульптурна різьба

      виготовлення іграшок,  різьблення,  розпис по дереву,  точіння, інкрустація,  випалювання
Вправа "Незакінчене речення"
   –  сьогодні на уроці я дізнався про …
   –  я познайомився з новими народними ремеслами …
   –  тепер я можу …
   –  найбільше мені запам’яталося на уроці …
   –  я навчився …

        Де можна використати набуті знання та вміння в майбутньому житті?

    Дякую за увагу!
вчитель трудового навчання
Федоренко С.М.


title: "Життя і творчість Василя Стефаника"

text:
“Бетховен
українського слова”
Життя і творчість
Василя Стефаника
Стефа́ник Васи́ль Семе́нович
Український письменник;
Майстер експресіоністичної новели;
Громадський діяч;
Політик;
Посол (депутат) Австрійського парламенту від Галичини;
Зять священика УГКЦ, посла Галицького сейму Кирила Гаморака.
Народився В.Стефаник 14 травня 1871 року в селі Русів на Станіславщині (тепер Снятинського району Івано-Франківської області) в сім'ї заможного селянина.
Батько письменника — Семен Стефаник (1846—1920). Був працьовитим, але мав непростий, інколи авторитарний характер. На освіту сина грошей не шкодував, але долю того спланував сам, не питаючи його думки.

Дитячі роки пройшли в атмосфері прадавніх традицій і звичаїв Покуття. Змалечку пас овець, їздив з батьком у поле. Мав двох рідних братів (Володимира і Юрія) та двох сестер (старшу Марію і молодшу).
У 1878 році батьки віддали свого найстаршого сина до початкової школи в Русові, а у 1880 році батько відвіз хлопчика в Снятин, де Василя зарахували до другого класу міської школи. У 1883 році Василь успішно склав іспити до Коломийської гімназії.
				У 1890р. Стефаник у зв'язку із 				звинуваченням в нелегальній 				громадсько-культурній роботі 			змушений був залишити 					навчання в Коломиї і 					продовжити його в 						Дрогобицькій гімназії. Після 				Дрогобицької гімназії					Стефаник навчається на 				медичному факультеті 					Ягеллонського університету в 				в місті Краків. Вибір медицини можна пояснити хіба що втратою сестри й хворобою матері, бо особливого нахилу до медичних наук він не мав.

Будинок  у Кракові, в якому на третьому поверсі жив Василь Стефаник.

1890 p. - публікація першого твору-допису "Жолудки наших робітних людей і читальні".
1890-1897 pp. - перші "Образки".
1897 р. - у чернівецькій газеті "Праця" надруковані новели "Виводили з села", "Синя книжечка", "Стратився", "У корчмі" та інші.
1899 р. - перша книжка новел "Синя книжечка".
1900 р. - збірка "Камінний хрест".
1901 р. - збірка "Дорога".
1916 p. - новела "Марія".
1917 р. - новели "Діточа пригода", "Пістунка", "Вона - земля", "Дід Гриць",  "Гріх", “  Morituri".
1922 p. - новела "Сини".
1925 p. - новела "Воєнні шкоди".
1926 p. - збірка творів "Земля".
1928 p. - новела "Дурні баби".
1933 p. - новела "У нас все свято".

У 1899 році вийшла перша друкована книга Василя Стефаника "Синя книжечка".
У 1900 році побачила світ книга "Камінний хрест", в якій спостерігалося посилення громадського пафосу.

Якщо уважно придивитися, в’їжджаючи в село,  то на горизонті видно один-єдиний кам’яний  хрест — саме той, описаний у новелі «Камінний хрест».Його поставив перед виїздом на еміграцію Іван Споль — приятель письменника. Таких хрестів за селом було багато, але за радянської влади їх знесли, лише один не наважилися чіпати.

З 1908 року й до розвалу 				      Австро-Угорщини Василь 				    Стефаник – депутат                                                          віденського парламенту від 			                 радикальної партії. Він захищав 		                інтереси трудового селянства.		                   Першу світову війну видатний                                 письменник зустрів у рідному                                           селі, але через постійні переслідування й підозри у шпигунстві на користь російської сторони був змушений перебратися до Відня. Новелою "Діточа пригода" (1916) починається другий та останній період творчості письменника. У цей час він написав небагато: всього 23 новели і кілька автобіографічних споминів, які пізніше склали основу збірки «Земля».

Першою любов'ю Василя Стефаника була Євгенія Бачинська, але вона помирає від туберкульозу. Коли він повертається в рідне село, знайомиться із прогресивним священиком Кирилом Гамораком із сусіднього села. Згодом доля химерно й тісно пов’яже Василя Стефаника із трьома доньками священика. Найстарша, Євгенія Калитовська (старша за письменника й на той час заміжня), стала палкою і забороненою (хоч і взаємною) любов’ю письменника. Проте доля виділила їй небагато років життя: Євгенія померла 1906 року. Друга – Ольга – стала його дружиною, а третій — Олені (Плешкан) — довелося виховувати його дітей і найдовше жити в домі письменника.

26 січня 1904 року письменник одружився з Ольгою. Її батько високо цінував творчість зятя. Сімейне щастя Стефаника тривало 10 років: 4 лютого 1914 року Ольга померла, залишивши Василеві дрібних діток – трьох синів.
Про кожну з них він написав у «Серці»: «Євгенія Калитовська — мій найвищий ідеал жінки. Моя жінка Ольга — найбільший мій приятель і мати моїх трьох синів. Олена Плешканова — моя вірна приятелька в біді на старі роки — вона виховала мені трьох синів: Семена, Кирила, Юрка».

Але була в житті Стефаника ще одна любов – Ольга Кобилянська. Гостюючи в Белелуї в родичів, Ольга подарувала Стефаникові квітку білої лілії. Письменник намагався якнайдовше зберегти її тендітний цвіт.
В останні роки життя недуга не полишала письменника. Він відчував наближення  смерті, все частіше згадував батьків. Передсмертними словами Василя Стефаника були: " Я йду до своєї хати, це не моя". Помер письменник 7 грудня 1936 року у Русові від серцевого нападу. За заповітом, митця поховали в рідному селі, поруч із могилою матері.

Літературно-меморіальний музей в с. Русів
Літературно-меморіальний музей в с. Русів
Пам'ятник В.Стефанику у Львові на вулиці Стефаника перед входом у Національну бібліотеку імені Стефаника.
Пам'ятник Василеві Стефанику в Івано-Франківську.
Василь Стефаник написав 72 новели, писав публіцистичні статті. А ще листи, які самі по собі – маленькі драми. Така його творча спадщина. Справді, цінується спадщина не по тому, скільки творів є в ній, а які вони за змістом і як написані. Василь Стефаник написав стільки не тому, що забракло хисту. Він віддавався творчості сповна, був неймовірно вимогливим до слова, а це вимагало титанічної праці.
Виконала
Учениця 10-го А класу
Якимів Анжеліка
КІНЕЦЬ


Український міф народної школи


Написання похідних прийменників разом, окремо, через дефіс


title: Використання ігрової презентації «Puzzle-game» на уроках української мови і літератури

text:
6

8

1

2

3

4

5

7

6

8

1

2

3

4

5

7


Мова – найважливіший засіб спілкування, пізнання і впливу


2-4 класи. Загадки. Мовні загадки


М‘ЯКИЙ ЗНАК: ПРАВИЛА


title: Написання прикладок через дефіс

text:
Тема:
Написання прикладок через дефіс; прикладки, що беруться в лапки
Присудок
Підмет
Члени речення
Другорядні
Головні
Означення
Додаток
Означає дію, стан чи ознаку предмета
Називає ознаку предмета
Означає особу, предмет,якому приписується дія, стан чи ознака
Обставина
Указує на місце, час, причину, мету, умову дії, спосіб та інтенсивність
Означає предмет, на який спрямована дія
різновид означення

Виступає назвою:
Вказує на:
Вік людини, місце проживання, професію, рід занять, національність, якісну характеристику
Вулиць, сіл, міст, рік, озер, підприємств, установ, газет, кінотеатрів, кораблів, станцій тощо
ПРИКЛАДКА

Підкреслити члени речення, виділити прикладки з означуваними словами
Сторож-дід змете з порога сніг і слід твоїх чобіт.

Село Троянівка потонуло у жовтому листі кленів.

Буревій-буран схопив сніжинки в бран, з князів-дубів зірвав іржаві зорі
Вказати прикладки та означувані слова. На що вказує кожна прикладка?
	Осінь-чарівниця, степи-килими,
красуня дівчина, казка “Снігова Королева”,
ріка Десна, яблуня-красуня, панна Осінь,
картина “Золота осінь”, матір-природа,
богатир дуб, журнал “Соняшник”,
заєць-русак, музей імені І.М.Кожедуба.

Визначити співвідношення між написанням прикладки та правилом
Назви газет,  журналів, пароплавів тощо, якщо перед ними немає слів імені, памяті.
Означуване слово і прикладка є загальними назвами
Стоїть після означуваного слова. є іменником-власною назвою
Означуване слово стоїть після прикладки
Прикладка входить до складу терміна
Між словами типу добродій, пан, громадянин і наступним іменником-власною назвою
Складні сполучення, що  називають рослини
Уставте, де необхідно, пропущений дефіс                    або лапки
Коси віти, Дніпро ріка, сторож дуб,
 вулиця Сумська, журнал Стежина,
жук олень, вистава Осіння пісня,
диво листопад, ворон птах, заходи
 пам'яті Олександра Олеся,
кінотеатр Київська Русь.
Творче завдання. До поданих слів дібрати прикладки, з утвореними скласти твір-мініатюру “Зима стучить у двері…”
Осінь…                             Заєць…
Ліс…                                 Вовк…
Дерева…                        Сніжинка…
Вітер…                           Зима…
Ворон…

     Клоуз-тест:
1. Прикладка -- …
2. Прикладка завжди виражається …
3. Прикладки можуть писатися з означувальним словом…
4. Прикладка пишеться через дефіс:
         -- якщо…
         -- якщо…
         -- якщо…
5. Прикладку пишемо в лапках…

“Дерево Знань”
На уроці я зрозумів …
Я знаю …
Я вмію…
Я вважаю…
Домашнє завдання:   1. Опрацювати § 11.     2. Виконати вправу 87.     3. Скласти тестові       завдання до опрацьованої      теми (за бажанням).
Дякуємо за увагу


3 клас. Українська мова. Прикметник


3 клас. Українська мова. Диктанти або списування. Мова і мовлення.


Мова - найважливіший засіб спілкування, пізнання і впливу на людей


Український письменник - емігрант Улас Самчук. Роман “ Марія ”


МОВА — НАЙВАЖЛИВІШИЙ ЗАСІБ СПІЛКУВАННЯ, ПІЗНАННЯ І ВПЛИВУ


title: 1-4 класи. Ребуси. Мова.

text:
2
4
5
7
5
100
2
4
5
7
5
2
4
5
7
5
100


1 клас. Наголос. Тренажер 1


2 клас. Українська мова. Іменник


3 клас. Українська мова. Тести 8. Дієслово. 1 варіант.


title: ДЖУНГЛІ ЗВУТЬ

text:
ДЖУНГЛІ
ЗВУТЬ
МОВНА РОЗМИНКА
ГРА
« ВПІЗНАЙ СЛОВО»
 [  с  л  и  в  а ]
 [  к  р  а  й  і  н  а ]
 [  л  і  н ]
 [  дж  у  н  г  л  і ]
ГРА
« ЗБЕРІТЬ СЛОВО»
 ВОСЛО
 РЕДЕВО
 МАСОЛО
 СЛОМА
КАЛІГРАФІЧНА ХВИЛИНКА
С.16
СЛОВНИКОВИЙ ДИКТАНТ
ВЕР. С .НЬ
Ч.РВОНИЙ
ШОФ.Р
ПЕРЕВІРКА ДОМАШНЬОГО
ЗАВДАННЯ
ГРА
« ВИШИКУЙТЕ СЛОВА»
ПЕРЕВІРЯЄМО
МАВПА
ЧЕРЕПАХА
КРОКОДИЛ
СЛОН
ЖИРАФА
1
2
3
4
5
ТЕМА УРОКУ
РОБОТА НАД
НОВИМ
МАТЕРІАЛОМ
МОВНА КАЗКА
 В одній країні граматичній,
Морфологічно-фонетичній
Жив Перенос — маленький знак,
Та неабиякий мастак!
Він був розумний і кмітливий
І знав закони особливі:
Міг переносити слова
З рядка в рядок, Ось так: тра-ва.
МОВНА КАЗКА
Коли в рядку
не поміщались,
Слова
до Переносу мчались.
В негоду, вранці і
вночі:
— Будь ласка, любий
Переносе, Перенеси нас,
друже! — просять.

МОВНА КАЗКА
І Перенос не відмовляв,
З рядка в рядок
переставляв Слова,
ось так: ожи-на,
лі-то, Ве-селка, сон-це,
зли-ва, ві-тер.
Але слова все йшли і йшли,
Вже черги у дворі були!
МОВНА КАЗКА
Щоб не спинялась переправа,
 Він написав
 п'ять мудрих правил.
І мудрих, і таких простих
Своїх
п'ять правил золотих!
МОВНА КАЗКА
І я вам раджу:
прочитайте
І добре
Їх запам'ятайте!
ЗОЛОТІ ПРАВИЛА ПЕРЕНОСУ
ДЛЯ ПЕРЕНОСУ СЛІВ ЗАВЖДИ
ПОТРІБЕН ПОДІЛ НА СКЛАДИ
СО-ВА
МО-РЕ
ЗОЛОТІ ПРАВИЛА ПЕРЕНОСУ
ЯК СКЛАД З ОДНОЇ БУКВИ ЛИШ, НЕ ПЕРЕНОСЬ ЙОГО, ОБЛИШ.
АНА-НАС
КРАЇ
ЗОЛОТІ ПРАВИЛА ПЕРЕНОСУ
ПЕРЕДНЮ БУКВУ, ПАМ´ЯТАЙ,
ВІД КОРЕНЯ НЕ ВІДРИВАЙ.
ОСА
ІРИС
ЗОЛОТІ ПРАВИЛА ПЕРЕНОСУ
ДЖ, ДЗ ТАКОЖ НЕ РОЗРИВАЮТЬ,
ЯК ЗЛИТІ ЗВУКИ ПОЗНАЧАЮТЬ.
БДЖО-ЛА
ҐУ-ДЗИК
ЗОЛОТІ ПРАВИЛА ПЕРЕНОСУ
ПОДВІЙНИХ ПРИГОЛОСНИХ ЗБІГ-
ТИ МОЖЕШ РОЗІРВАТИ ЇХ.
СТРІЧ-КА
ЛИСТ-КИ
РОБОТА НАД
ПРАВИЛОМ
РОБОТА ЗА ПІДРУЧНИКОМ
С. 16
ЗАКРІПЛЕННЯ
ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
Уважно спостерігайте
за дядечком Переносом
Ро-са, мас-ло
Кві-ти, сі-но,
Ка-лина
РОБОТА ЗА ПІДРУЧНИКОМ
С. 15-16
ДОМАШНЄ
ЗАВДАННЯ
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ
С. 17. ВПРАВА 41


title: І. Багряний Тигролови

text:
Тема. Роман І.Багряного «Тигролови»  як український пригодницький роман.

При народженні:	Іван Павлович Лозов'ягін
Псевдоніми, криптоніми:	Полярний, Багряний, Дон Кочерга
Дата народження:	19 вересня (2 жовтня) 1907
Місце народження:	Охтирка, Сумської області
Дата смерті:	25 серпня 1963 (55 років)
Місце смерті:	Новий Ульм, Німеччина
Національність: українець
Мова творів:	 українська
Рід діяльності: прозаїк, поет, драматург, публіцист, журналіст
Напрямок:	реалізм
Жанр:	 роман
Найкращі твори:	«Тигролови», «Сад Гетсиманський»
Визнання:   березень 1992 року найвища відзнака нашої країни – Державна преміїя України ім. Т. Шевченка.

Портфоліо письменника

Історія написання
 роману «Тигролови»:
Задум виник під час перебування в таборі БАМЛАГу, коли, втікаючи з нього, блукав  тайгою, переховувався  в оселях мисливців-звіроловів, нащадків вихідців з України.
Рік написання – 1943р. (за 14 днів).
Побачив світ -  1944р. під назвою «Звіролови»
1946р. – видано у вдосконаленому варіанті.
Твір  НЕ є автобіографічним, але переживання «страшного державного злочинця», пригоди в тайзі належать І.Багряному.

	 «Тигролови» зробили велике діло. Вони здерли шкуру зека, оста, «советского человека» і показали під нею людину, повну життєвої снаги, волі до життя й боротьби».
                             Ю. Лавриненко
Хвилинка географії

Многогрішний – нащадок козацького роду
    Судячи з прізвища, він – далекий нащадок славного козацького гетьмана Дем’яна Многогрішного.
    Цей гетьман твердо обстоював самостійність України, відверто висловлювався проти загарбницької політики Москви, за що й був підданий тортурам, а потім відправлений на довічне ув’язнення до Сибіру.
Хвилинка
історії
Хвилинка  біології

Особливості назви:
Чи є підтекст у назві твору?
 На кого ж ведеться полювання?
Сюжет твору вибудуваний на полюванні майора НКВД Медвина – цього новітнього тигролова за гордим, не прирученим тоталітарною системою, молодим «тигром» з України( Григорій Многогрішний), який у тайзі знайшов земляків, друзів і кохання.

Образи - символи
В’язні

     Світ репресій, пекла, мук, пітьми
“Відповідальні товариші”: партійна еліта,інженери, авіатори, прокурори, військові працівники

   Світ ілюзорного раю, примарного вільного життя

Експреси(дракони)

“Ешелон смерті”
Комфор-табельний поїзд
Два світи в одній державі

Композиція твору:
	Твір складається з 12 розділів, ряду підрозділів, схожих на новели, що мають інтригуючі назви: «Дракон», «Навзаводи зі смертю», «Заколот і капітуляція», «Бог кохання» та ін..
Події у романі відбуваються упродовж півроку
( осінь, зима).
Експозиція: втеча Григорія Многогрішного з поїзда-дракона.
Зав’язка: герой-в’язень потрапляє до сім’ї тигроловів Сірків.
Кульмінація: вбивство Медвина Многогрішним.
Розв’язка: еміграція Григорія та Наталки за кордон.
Розв’язка
Кульмінація
Розвиток дії
Зав’язка
Розв’язка
Кульмінація
Розвиток дії
Експозиція
Зав’язка
Перехід кордону Григорієм і Наталкою
У поїзді-драконі везуть Григорія Многогрішного
Втеча його з поїзда, прибуття на Далекий Схід в іншому поїзді майора Медвина
Перебування в тайзі; зустріч із Наталкою; життя в родині Сірків; Григорій стає звіроловом
Зустріч у тайзі непримиренних ворогів: Григорій вбиває свого кривдника
Любовна лінія
Григорії рятує Наталку від ведмедиці
Лікування Григорія, розвиток стосунків
Освідчення закоханих
Наталка вирушає з коханим до Маньчжурії
Сюжет і композиція

Тема:
зображення драматичної долі українського юнака Григорія Многогрішного, його боротьби за найвище благо в цьому жорстокому й бездушному світі бути вільним.

Ідея:
     засудження сталінського терору, його політики, яка калічила людей, позбавляючи їх права на життя;
     гімн людині, що за будь-яких обставин намагається боротися за своє щастя і перемагає.

Основна думка:
- український народ (Григорій Многогрішний) – невмирущий, незнищений, мучений, гнаний, але нескокорений;
-  «сміливі завжди мають щастя»;
-  «ліпше вмирати, біжучи, ніж жити, гниючи».

Жанр:
- авантюрно-пригодницький роман;
- твір-протест проти порушення елементарних людських прав.
Словникова  робота.

  Життя
Добро  і  зло  в
Романі  «Тигролови»
                   Добро
*Боротьба Г.Многогрішного;
 *Родина Сірків;
*Морози.
              Зло
                                                                                * НКВД – знаряддя Сталіна;                                                                                *  Майор Медвин;                                                                                *Тигри.

Гронування до образу старих Сірків:
Душевна доброта і щирість
Обізнаність у господарській справі і мисливстві
Порозуміння з природою
Чуйність і лагідність щирість і відвертість
Працелюбність і богобоязливість
Безкорисливість і шляхетність
Відповідальність за доручену справу
Шанування Бога і народних традицій
Сірки

Гронування до образу Наталки:
Майстриня співу
«Швидка, як коза»
Сміливість, рішучість, винахідливість
Добра, чуйна, іноді виявляє гордість і самовпевненість
Зразковий мисливець
Здатність на палке і вірне кохання
Наталка
Вправа «Розкодуй слово».
  Cкласти слова у фразу.
1- «гниючи»
2- «біжучи»
3- «ліпше вмерти»
4- «ніж жити»
    Вислів : «Ліпше вмерти біжучи,  ніж
                            жити гниючи».
- Кому належать ці слова?

Гронування до образу Григорія Многогрішного:
Професійний інженер-авіаконструктор
Відповідальний і чесний
Вихований і культурний
Розумний і кмітливий
Мужній і рішучий
Здатний на самопожертву і щире почуття кохання
Спостережливий і уважний
Любов до природи, повага до народних традицій
Григорій Многогрішний
П.Рубенс «Полювання на тигрів і левів»

Гронування до образу Медвина:
Майор ОГПУ-НКВД
Жорстокий і самовпевнений
Ненависний, презирливий
Жага до кар’єрного росту
Бездушний і корисливий
Хитрий, підступний
Боязливий
Медвин

«Тигролови» — український художній фільм режисера Ростислава Синько, відзнятий у 1994 році на кіностудії «Укртелефільм»
Вправа “Мікрофон”
- У яких рисах характеру проявляється сильний тип української  людини ?
- Чи можемо ми вважати родину Сірків та Григорія Многогрішного сильним типом української людини ?
- Чи ми такі, як родина Сірків та Григорій Многогрішний ?
- Висловіть свою думку на тему: “Многогрішний і наше покоління ”.

«Скарбниця морально – етичних цінностей».
	Григорій Многогрішний – реальний приклад для наслідування. Він хоче поділитися з вами однією особистою рисою.
	Що кожен із вас особисто для себе взяв би від Григорія Многогрішного в доросле життя?

Побажання нащадкам від автора
	«Сміливі завжди мають щастя»,- ці слова рефреном звучать упродовж усього роману.
	Людина, сильна духом, завжди викликає пошану, у які б часи вона не жила. І саме Григорій Многогрішний стає живою ланкою, що поєднує минуле та майбутнє.
	Сучасні юнаки й дівчата так само, як і Григорій Многогрішний, знають, що тоталітарне суспільство не має майбутнього, бо воно зневажає почуття власної гідності.
	То бережімо свою душу, свою мову, своє майбутнє, бо ми є нація, ми є народ, що має свою Батьківщину і повинні творити життя на землі, яке заповідав Господь Бог.
Домашнє завдання
1. Написати твір-мініатюру на тему
  „ Моє враження від прочитаного роману  “Тигролови”.
2. Дібрати цитати до теми „ Життя українців-переселенців ”.


Життєвий і творчий шлях Оксани Пахльовської


ТЕМА. ФРАЗЕОЛОГІЧНЕ БАГАТСТВО УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ. РОЛЬ ФРАЗЕОЛОГІЗМІВ У МОВЛЕННІ
Кожен вираз рідної мови має своє обличчя.
Як у квітки, у них свій неповторний аромат і відтінок барви, а цих відтінків кожна барва має тисячі.
                                                               Василь Сухомлинський

Епіграф:
МЕТА:
узагальнити та систематизувати знання учнів про українську фразеологію;
збагачувати й активізувати словниковий та фразеологічний запас учнів;
розкрити функціонально стилістичні можливості фразеологічних одиниць;
формувати вміння використовувати фразеологізми в мовленні;
розвивати творчі здібності;
сприяти розвиткові комунікативної компетенції;
підвищувати комунікативну активність дітей;
удосконалювати вміння працювати колективно, в парах та самостійно;
виховувати учнів у дусі народної моралі.

Тексузагальнити та систематизувати знання учнів про українську фразеологію;
збагачувати й активізувати словниковий та фразеологічний запас учнів;
розкрити функціонально стилістичні можливості фразеологічних одиниць;
формувати вміння використовувати фразеологізми в мовленні;
розвивати творчі здібності;
сприяти розвиткові комунікативної компетенції
підвищувати комунікативну активність дітей;
удосконалювати вміння працювати колективно, в парах та самостійно;
виховувати учнів у дусі народної моралі.
Проблемні питання
1.  Чи можна сказати, що наявність фразеологізмів у мові свідчить про мудрість, дотепність її носіїв?
2. Роль фразеологізмів у мовленні.

“Я хочу…”
“Я прагну…”
“Я намагатимуся…”

Детективне агенство
“Нитка Аріадни”
Наш девіз:
“Знайдемо і вітер в полі”
Працюємо за планом

1. Довідкове бюро. – Сорока на хвості принесла

2. Знайомство з об’єктом. –
Узяти на мушку

3. Розшук по сліду. – Спіймати на гачок

4.Графологіна експертиза. –
Вилами по воді писано
5. Задача з багатьма невідомими.-
Троянський кінь
6. Речовий доказ. –
Вивести на чисту воду
 Веремій
Це дідусь хороший мій,
Звуть його так - Веремій.
Так він дивно розмовляє,
Що попробуй - зрозумій!
В цирку був я з дідусем -
Ми там бачили усе:
І жонглера, і ведмедя
На швидкім велосипеді...
Я крутивсь, дідусь спитав:
- Ти прийшов ловити гав ?
Ну й дідусь мій Веремій!
Що він каже? Зрозумій.
Грались ми з Рябком кудлатим -
Посварилися із братом.
Брат мовчав і я мовчав,
А дідусь обох повчав:
- Так до бійки недалеко!
Що це ви розбили глека?
Братик, плачучи, сказав:
- Глека я не розбивав!
Ну й дідусь мій, Веремій!
Що він каже ? Зрозумій.
Ми були біля криниці,
З неї я хотів напиться,
Нахиляюсь, гнуся, гнусь –

До води не дотягнусь...
А дідусь мій: - Що ? Попив?
Шилом патоки вхопив?
Знов мені не зрозуміло:
Тут - ні патоки, ні шила!
Ну й дідусь мій, Веремій!
Що він каже? Зрозумій.
Братик спать ніяк не хоче:
Хоч і сонні в нього очі,
Вередує: - Я не ляжу!
А дідусь ласкаво каже:
- От якби ти зараз ліг –
Ти б заснув без задніх ніг!
Братик ліг, питає в нього:
- Де ж у мене задні ноги?
Ну й дідусь мій, Веремій!
Що він каже? Зрозумій.
Я, сестричка й менший брат
Втрьох збирали виноград,
Сперечалися ми все:
Хто з нас кошик понесе?
Дідуся ми розгнівили:
- Що ви кашу заварили?
- Де ж та каша? - мовив брат. –
Ми ж збирали виноград!
Ну й дідусь мій. Веремій!
Що він каже? Зрозумій.
Грицько Бойко

“Знайомство з об’єктом”
Типи фразеологізмів:
фразеологічні
 зрощення

семантично неподільні фразеологічні одиниці, значення яких не випливає із значень компонентів
фразеологічні
єдності

семантично неподільні звороти, але цілісне значення яких здебільшого вмотивоване значенням компонентів
фразеологічні сполучення

семантично подільні фразеологічні звороти, у яких є стрижневе слово

Джерела української фразеології
Вислови античного походження

Вислови релігійного походження
Крилаті вислови видатних людей
Прислівя та приказки
Деякі професійно – технічні вислови

Переклади іншомовних
фразеологізмів
Дослідити, чим відрізняються словосполучення першої і другої колонок
Фразеологізми
Стійкі словосполучення

Їх можна замінити одним словом

Вони виступають одним членом речення
Ознаки фразеологізмів

“Графологічна експертиза. – Вилами по воді писано”
ТЕСТ
1. Фразеологія — це:
А вчення про стійкі словосполучення та звороти мови;
Б вчення про звукову будову мови;
В вчення про частини мови.

Знайти український відповідник до російського фразеологізму «два сапога пара».

А «з пустого в порожнє»;
Б «обоє рябоє»;
В «накивати п'ятами».

Знайти російський відповідник
до українського
 фразеологізму «ускочити в халепу».
А «Точить лясы»;
Б «попасть в переплет»;
В «бить баклуши».

4.  «На сьомому небі» — це:
А словосполучення;
Б речення;
В фразеологізм.

5.  Знайти відповідник до фразеологізму «замітати сліди».
А Приховувати;
Б втікати;                                                 В обдурювати.

6. Знайти фразеологізм, що означає «запам'ятати».
А «За ніс водити»
Б «зарубати на носі»;
В «не сунути носа».

7. Фразеологізми використовуються:
А в розмовно-побутовому та художньому стилях;
Б в науковому та публіцистичному стилях;
В усіх стилях мовлення.

8.  Який фразеологізм означає мало.
А Кури не клюють;
Б хоч кіл на голові теши;
В як кіт наплакав;
Г очі розбігаються.

9. Знайти фразеологізм — синонім до виразу «багато галасу даремно».
А Не стільки млива, стільки дива;
Б хоч греблю гати;
В тільки курява встала.

10.  Указати фразеологізм — синонім до виразу «підливати в огонь олії».
А Яка грушка, така юшка;
Б кидати іскру в порох;
В стригти по спині

11.  Указати фразеологізм — синонім до виразу «плести химери».
А Сон рябої кобили розказувати;
Б клоччя жувати;
В переливати з пустого в порожнє.

12. Указати фразеологізм — синонім до виразу «за царя Гороха, як було людей трохи».
А За царя Хмеля, як було людей жменя;
Б годувати штурханцями;
В а річ була проста-простісінька.

Відповіді
1. А
2. Б
3. Б
4. В
5. А
6. Б
7. В
8. В
9. А
10. Б
11. А
12. А
“Задача з багатьма невідомими”.-Троянський кінь
Мовний конструктор.
Доберіть антоніми  парами.
   Пекти раків; розбити глека; сушити зуби; як кіт наплакав; намотати на вус; білий як смерть; друзі не розлий вода; сміятися на кутні; кури не клюють; в одне вухо впустив, а вдруге випустив.

“Речовий доказ”. – Вивести на чисту водуМалюнковий диктант
?
?
?
?
?
?
?
?
?
?
Перевіряємо
Ахілесова п’ята – вразливе місце
Біла ворона – різко відрізнятися від інших
Бути на сьомому небі – бути щасливим
Крутитися як білка в колесі – бути постійно зайнятим
Робити з мухи слона – перебільшувати
Заварити кашу – затіяти щось дуже складне, що загрожує неприємностями
Зарубати на носі – дуже добре запам’ятати
Як у воду дивитись – вірно передбачати майбутні події
Крокодилячі сльози – удаване нещире співчуття хитрої, підступної людини
Каламутити воду – вносити розлад, неспокій
Проблемні питання
1.  Чи можна сказати, що наявність фразеологізмів у мові свідчить про мудрість, дотепність її носіїв?
2. Роль фразеологізмів у мовленні.

Яку мету ставили перед собою?
    Чого досягли?

Домашнє
 завдання
1. Випишіть із фразеологічного словника 12 стійких словосполучень, у яких використано синоніми або антоніми.
2.  Випишіть із фразеологічного словника 12 стійких словосполучень, визначте можливі джерела їх походження, витлумачте їх значення, складіть з ними речення.
3. Уявіть себе журналістом. Напишіть статтю до шкільної газети, про використання фразеологізмів у мовленні.

Дякуємо
за
увагу


4 клас. Українська мова. Диктанти або списування. Речення.


Життєвий і творчий шлях Вадима Нікітенка Тридцять третій: сага про кохання


Життєвий і творчий шлях
Тичини Павла Григоровича
класика української літератури,
справжнього Cина України
Павло Тичина народився 23 січня 1891 року в селі Піски Козелецького повіту Чернігівської губернії, в Російській імперії. Походить зі старовинного козацького роду (його пращур, за родинним переказом, був полковником у Богдана Хмельницького). Батько майбутнього поета,Григорій Тимофійович Тичина, був сільським дяком — вчителем «школи грамоти». Мати - Марія Василівна Тичина була на 11 років молодша від поетового батька.
Павло Тичина мав 5 сестер: Єфросинію (Проню, 1881 —1949), Поліну (1884 —1925), Оксану (1893 —?), Олександру (Олесю, 1899–1931) і Наталію (1902–1922) і 4 братів: Михайла (1885–1920), Івана (1888–1969), Євгена (1895–1955) та Костянтина (помер дитиною). Найвідомішим із братів був  Євген Тичина, який працював педагогом  у Харкові. Павло Григорович був сьомою дитиною.
Хлопчик ріс дуже допитливим, змалку тягнувся до книг, до малювання. Від матері, яка прекрасно співала, наслідував абсолютний слух і гарний тембр голосу, змалечку співав у шкільному хорі. На його обдарування звернула увагу вчителька Пісківської земської школи Серафима Миколаївна Морачевська.

Першим вищим навчальним закладом була бурса в Чернігові, де Тичина співав в архієрейському хорі Єлецького монастиря, а потім у Троїцькому хорі. Після закінчення бурси в 1907 р. він вступає у духовну семінарію, яку закінчує в 1913 р. У стінах семінарії, завдяки високому рівню викладання, Тичина починає формуватися як поет, художник, музикант.

Дитинство майбутнього поета
Перший відомий нині вірш Павла Тичини — "Блакить мою душу обвіяла" — з'являється десь року 1907. Останнім рядком його "Добридень тобі, Україно моя!" 16-річний поет ніби оголошує свою появу на теренах національної культури. Серце його, залюблене у красу рідної природи, вслухається в музику всесвіту, пломеніє любов'ю до людей.
Поетові виповнилося дев'ятнадцять років, коли побачили світ його перші вірші. У Чернігові тоді жив Михайло Коцюбинський. Він влаштовував для молоді так звані «суботи», які багато важили для юнака. Саме М. Коцюбинський уперше назвав Павла справжнім поетом.
Великий влив на формування світогляду і творчих принципів юнака мало знайомство з Михайлом Коцюбинським та його родиною. Почувши вірші Тичини, зокрема, вірш "Розкажи, розкажи мені, поле", М.М.Коцюбинський сказав: "Серед нас — поет!". Саме завдяки М.Коцюбинському ліричні вірші Тичини починають з 1912 р. з'являтися в періодичних виданнях ("Літературно-науковий вісник", "Рідний край", "Українська хата").

Перші літературні спроби
"Сонячні кларнети"
Збірка "Сонячні кларнети", опублікована у 1918 р., стала новим словом в українській літературі. Після її появи про поета заговорили як про видатного митця. Схвальні відгуки з'явилися на батьківщині і за її межами. Вірші напрочуд музичні, пройняті теплою інтонацією, ніжними акордами, у них оспівувались українська природа, любов, устремління в майбутнє, світлі почуття перепліталися з тривогою: "Не Зевс, не Пан, не Голуб-дух...", "Арфами, арфами...", "Гаї шумлять — я слухаю...", а поруч — "Одчиняйте двері...", трагічна "Скорбна мати". Трепетний, тривожний Тичина переймався минулим України, страждав її майбутнім. Вже в цій збірці він постав визначним майстром слова. У 1920 р. виходить друге видання "Сонячних кларнетів", новий збірник "Плуг" — талановитий, яскравий, але вже дещо іншого змісту. Сьогодення владно входило у життя поета, котрий у ті буремні роки почувається "двісті разів розп'ятим", але живе з вірою в майбутнє України;
Важливий період життя - З вересня 1923 і до літа 1934 року
З вересня 1923 і до літа 1934 року П.Тичина живе в Харкові, який у ті роки був столицею України. Він перебуває у вирі літературних новочасних процесів, стає членом спілки пролетарських письменників "Гарт", згодом вступає до "ВАПЛІТЕ", очолює відділ поезії журналу "Червоний шлях". У 1929 р. він стає академіком АН України. По- дитячому чистий серцем, намагається він говорити зі своїм читачем його мовою, писати про його проблеми: Та після політичного процесу так званого СВУ почалося ламання П.Тичини як митця: у невідомість зникали або добровільно йшли з життя його вчителі, кращі друзі — представники української інтелігенції — С.Єфремов, М.Хвильовий, М.Зеров, Є.Плужник, Л.Курбас, А.Казка й ін.
П. Тичина та О. Гончар
На початку війни 1941 року П.Тичина разом
 із дружиною Лідією Петрівною та її матір'ю виїжджає
 в евакуацію в м. Уфу ,де активно виступає в
пресі з віршами, статтями, викриває фашизм,
бере участь в антифашистських мітингах,
очолює Інститут української літератури імені Т.Шевченка АН УРСР. Твори цього періоду сповнені героїчними і трагічними мотивами, вірою в перемогу над ворогом. Виходять його збірники "Ми йдемо на бій", "Перемагать і жить!" та ін. У 1944 р., одразу після повернення з евакуації, його призначають наркомом освіти. На цій посаді Тичина працював до 1948 року і багато зробив для відновлення шкіл і вузів, зруйнованих у роки війни, а також взагалі для збереження україномовних шкіл в Україні. Як заступник Голови правління Спілки письменників України, Тичина багато допомагає людям, їздить по Україні, зустрічається із селянами, робітниками, інтелігенцією, буває у Болгарії, Польщі, Чехословаччині, Англії, Фінляндії. У 1961 — 1963 рр. вийшло шеститомне видання творів П.Тичини, а в 1964 р. — останній прижиттєвий збірник "Срібної ночі". У 1962 р. йому разом з О.Гончарем і П.Майбородою було присуджено першу Державну премію УРСР імені Т.Г.Шевченка. Помер Павло Григорович Тичина 16 вересня 1967 р., похований у Києві на центральній алеї Байкового кладовища. На могилі споруджено пам'ятник роботи скульптора В.Бородая.

Вшанування пам'яті
Літературно-меморіальний
 музей-квартира П. Г. Тичини
Уманський державний педагогічний
університет ім. Павла Тичини
Меморіальна дошка на будинку
в Києві на вулиці Терещенківській
Пам'ятник у с. Піски
Музей
П.Г.Тичини в
с.Піски1


В. СОСЮРА. ПАТРІОТИЧНИЙ ПАФОС ПОЕЗІЙ.«ЛЮБІТЬ УКРАЇНУ!», «САД»


title: Лексика української мови

text:
Лексика української мови
Слово – це основна мовна одиниця, яка через комплекс звуків відображає свідомість, несе інформацію, виконує номінативну функцію, має лексичне та граматичне значення та виконує синтаксичну роль.
Лексичне  значення  (семантика) –  це  історично закріплена  у  свідомості  народу  співвіднесеність слова  з  певним  явищем.
Граматичне  значення – це  здатність  слова вступати  в  різні  співвідношення  з  іншими  словами  за  законами  граматики  даної  мови

Повнозначні слова
Службові слова
Мають лексичне і граматичне значення
Допомагають встановлювати смислові і граматичні зв’язки
Іменники
Прикметники
Займенники
Числівники
Дієслова
Прислівники
Прийменники
Сполучники
Частки

Номінативне лексичне значення
Фразеологічне значення
Контекстуальне лексичне значення
Розсипи  народної  мудрості
Групи слів за значенням
Лексика української мови за походженням
Споконвічно українська лексика
Запозичена
лексика
Індоєвропейські слова
Праслов’янська лексика
Спільносхіднослов’янські слова
Власне українські слова
Запозичення із слов’янських мов
Запозичення з неслов’янських мов
Старослов’янські запозичення
Польські запозичення
Чеські запозичення
Російські запозичення

Інтернаціоналізми
Грецизми
Латинізми
Німецькі запозичення
Французькі запозичення
Англійські запозичення
Італійські запозичення
Тюркські запозичення
Словниковий склад української мовиЗа сферами вживання
Загальновживана лексика
Лексика обмеженого вживання
Загальновживана (загальнонародна) лексика – активна  лексика
- Предмети побуту
- Процеси трудової діяльності
- Явища природи
- Назви людей, тварин
- Назви кольорів, смаків, почуттів

- Назви розміру, ваги
- Назви військових понять
- Назви понять культури
- Суспільно-політичні поняття
- Назви чисел

Лексика обмеженого вживання – пасивна лексика
Застарілі слова:
- архаїзми
- історизми

Неологізми

Слова, користування яким обмежене або територією, або суспільною групою:
- діалектизми
- терміни
- професіоналізми
- жаргонізми
- арготизми
- сленгізми
Стилістична диференціація лексики
Стилістично нейтральна лексика
Стилістично забарвлена лексика
Міжстильова лексика,
яка вживається
у всіх стилях мови
Лексика,
яка співвідноситься з одним
або кількома (але не з усіма)
функціональними стилями
Стилістично забарвлена лексика
Лексика усного мовлення:
Розмовно-побутовий стиль
Емоційно-експресивна лексика
Просторічні слова
Лексика писемного мовлення
Офіційно-діловий стиль
Публіцистичний стиль
Науковий стиль
Художній стиль
Конфесійний стиль
Виконайте завдання за варіантамизапишіть у науковому стилі те, що сказано у прислів’ї
І варіант
На битім шляху трава не росте
ІІ варіант
Пусти осот в огород – огірків не буде
Перевірте виконання вправи 470
Загальновживані
Мешкати, збільшувати,
земля, хлібина, вулиця,
зустріч,  місяць, сестра, брат, машина, нічний, щодня, весело, освіта, наука.
Професійні
Космос, штрек, шурф,
лазер, скальпель, біофізика, абревіація,
фонема, квартет, соліст, лібрето, лікар, операція, перцепція, хірург, драма, епос, ракета, операційна, реанімація, антрацит, на-гора, кубрик, фрахт, яхта, ампер

Діалектизми
Ґазда
плай
тайстра
файний
ватра
кабиця
вар’ят
сарака
ґаздиня.


І і ІІ дієвідміна дієслів


Науково-методичні засади розвитку технологічної культури учнів на уроках обслуговуючої праці


title: Диктант національної єдності

text:
Єдиний скарб у тебе - рідна мова,
Заклятий для сусіднього хижацтва.
Вона твого життя міцна основа,
Певніша над усі скарби й багатства
                  П.Куліш
	Диктант  (від латів.(латинський) dicto — диктую), один з видів письмових робіт для закріплення і перевірки знань, тренування навиків ; найбільшого поширення набув при вивченні орфографії і пунктуації.
	Диктант — це не просто форма письмового контролю, вправа для засвоєння або перевірки грамотності, але й метод виховання  орфографічних умінь і навичок, принципу свідомості й автоматизну , а також вміння  призвичаюватись до організованої колективної праці.
	За допомогою диктантів  можна істотно підвищити рівень культури писемного мовлення, розширити власний кругозір, дізнатись щось цікаве та незвідане.
 КРИТЕРІЇ ОЦІНЮВАННЯ
Диктант оцінюється однією оцінкою на основі таких критеріїв:
– орфографічні та пунктуаційні помилки оцінюються однаково;
– помилка в слові, яке повторюється в диктанті кілька разів, вважається однією помилкою; помилки на одне правило, але в різних словах, вважаються різними помилками;
– розрізняють грубі й негрубі помилки, тобто такі, які не мають істотного значення для характеристики грамотності.
Під час підрахувати помилок дві негрубі вважають за одну грубу.
До негрубих відносять такі помилки:
– у винятках усіх правил;
– у написанні великої букви в складних власних найменуваннях;
– у випадках написання разом і окремо префіксів у прислівниках, утворених від іменників з прийменниками;
– випадках, коли замість одного знаку поставлений інший;
– у випадках, що вимагають розрізнення не і ні (у сполученнях: не хто інший, як...; не що інше, як...; ніхто інший не.., ніщо інше не...);
– у пропуску одного зі сполучуваних розділових знаків або в порушенні їх послідовності;
– у заміні українських букв російськими.
За наявності в диктанті більше п'яти поправок оцінка знижується на бал.

Вічне слово
З-поміж безлічі книг, з якими має справу історія світової літератури, поодиноко виділяються ті, що ввібрали в себе науку віків і мають для народу значення заповітне.
До таких належать «Кобзар», книга, яку народ український поставив на першому місці серед успадкованих з минулого національних духовних скарбів.
Дивовижна доля цієї книги. Поезії, що входять до неї, складались на тернистих дорогах поетового життя, писались то в мандрах, то в казематах, мережились при світлі білих ночей Півночі і в пісках пустель закаспійських, під самотнім сонцем вигнання. Хоча більшість поезій написані поза межами рідного краю, наскрізно струменить у них світлий образ Дніпра і мріє синя далеч українських степів.
На випадкових аркушиках паперу та в захалявних книжечках поетова рука прихапцем, покрадьки записувала рядки, що стануть дорогими для цілого народу, донесуть до нього крізь усі перепони віщі і вічні слова.
У «Кобзарі» поет висловив насамперед самого себе, свою особистість, від першого й до останнього рядка книга виповнена індивідуальним поетовим почуттям. Тут його, Шевченків, темперамент, його щира й беззахисна у своїй відкритості душа. Тут думки — ним вистраждані, кривди — ним пережиті, тут картини саме його, Тарасового, дитинства.
Слово вічне, слово невмируще своєю правдою, невідцвітне художньою красою — це і є «Кобзар».

(192слова)                 (О.Гончар)


title: Небезпека в школі

text:
Небезпека  в школі
Увага! Інколи ці речі в шкільному приміщенні можуть бути небезпечними
Не бігай коридорами
Не грайся біля вікон
Не відчиняй несподівано двері
Не бігай сходами, не спускайся по перилах
Не кидайся предметами
Поводься в школі обережно, щоб не завдати шкоди ні собі, ні іншим


Диктанти або списування. Текст.


title: Іменинник

text:
Планета
Іменинник
Калугіна Поліна
Погорельцев Артем
І так далі для кожної дитини…


3 клас. Українська мова. Тести 6. Іменник. 2 варіант.


Вз кр он  мл сф
Перевіримо домашнє завданняКаліграфічна хвилинка
Повторимо!
-З яких частин складається текст?
-Скільки речень ми відносимо до кожної частини.
-Розкажіть, які типи текстів ви знаєте.
-Назвіть їх головні ознаки.
Урок розвитку зв’язного мовлення. Написання вибіркового переказу «Непереможний».
Соколова Надія Ігорівна
Що ви знаєте про Велику Вітчизняну війну?Що відбувалося в ці роки на Харківщини?
Зошит “Щебетун”с. 56 впр.1
Прочитайте текст.
Доберіть заголовок.
Яке місце описується в тексті?
Чому тут завжди живі квіти?
Зошит “Щебетун” с. 57 впр.2
Прочитайте текст.
Як загинув солдат? Чому оповідання має таку назву? Доведи, що люди пам'ятають подвиг героя?
Знайдіть частини тексту.
Випишіть опорні  слова до кожної частини с. 59 впр. 7.
Визнач головну думку твору.

Зошит “Щебетун”с. 58 впр.4
Доберіть та запишіть синоніми до слова солдат.
Зошит “Щебетун”с. 58 впр.5
Коротко перекажіть за планом текст с. 58.
Запишіть переказ цього тексту.

Послухайте вірші про подвиги наших людей-героїв!

Тема.
Мета: навчити; формувати; розвивати; виховувати.
Обладнання: мультимедіа, презентація уроку, музикальна фізкультхвилинка, підбірка ілюстрацій електроного формату, програма каліграфічной хвилинки, підручник, навчальна програма swf.
Тип уроку: урок засвоєння нових знань.
урок  формування навичок і вмінь.
 урок узагальнення і систематизація знань і вмінь.
 урок  контролю і корекції знань і вмінь.
 урок практичного застосування знань, навичок і умінь.
урок комбінований.


title: "Життєвий і творчий шлях П.І.Вольвача"

text:
Життєвий та творчий шлях
Павло Іванович Вольвач
1. Місце народження
2.Освіта
3.Місце роботи
4.Жанрова тематика творів
5.Нагороди
6.Поезія «Коктебель»
7.Роман «Кляса»
8. Перевір себе
Література
План:
Вольвач Павло Іванович народився  9 жовтня 1963 року в
м.Запоріжжі.
Здобув неповну середню освіту;
поєднував навчання у вечірній школі з роботою на заводі;
закінчив журналістське відділення філологічного факультету Запорізького університету

Освіта
П'ять років працював редактором редакції інформації на обласному телебаченні в Запоріжжі;
кореспондент у київському бюро української служби радіо «Свобода»;
зараз працює заступником головного редактора журналу "Сучасність»;
 член Національної спілки письменників України;
член Українського відділення ПЕН-центру.

Проза:
романи, новели та оповідання;
роман – життєпис;
поезія:
збірки лірики.

Жанри творів
Збірки віршів:
«Марґінес».
«Кров зухвала».
«Південний Схід».
«Бруки і стерні».
«Тривання подорожі»
Романи
«Кляса»
Учасник антології «Позадесятники» і «Позадесятники-2» (Львів: Прес-інформ, 2000).
Творча спадщина
-Збірка віршів «Південний Схід» номінувалася на Шевченківську премію 2001 (пропозиція Миколи Вінграновського).

-Лауреат Літературної премії імені Володимира Сосюри (1998).

-Роман «Кляса» здобув третю премію в номінації «Романи» на конкурсі «Коронація слова 2002».
Нагороди
КОКТЕБЕЛЬ (збірка «Напруга серця»)

Цей світ - як профіль успіху. І профіль
 Поета над затокою. Було...
 І хвилі шелестять, неначе строфи,
 Вихолоняють з часом, ви-хо-ло...
 А вівці хмар шукають пашу в горах,
 Пашить земля, вохриста і гірка,
 І дріботить на ратичках бадьорих
 Рожева поросячість "гаварка".
 Кисло-солодке сонце у півлітрі
 Вина сухого із черствих низин.
 Маніжиться на іонійськім вітрі
 Чи карагач, чи ще який кизил.
 За горами - жахи і катастрофи,
 А тут близьке вже золоте руно.
 Цей світ - як профіль успіху. І профіль
 Поета над затокою. Оно.
 А кревна пісня, кревніша за вірші,
 Вночі ляга на Понти і понти.
 І нишкне степу нашого навершя,
 З якого ми штовхнемось у світи.
Тема: розповідається про дивовижне місто Криму, де свого часу він служив в армії.
Ідея: показана щира данина любові до сонячного півострова.
Образи: не прямолінійні, вони відсвічені  гірляндами променистих таїн.
"Коктебель"
Анотація:
 Місце - пролетарське Запоріжжя, Другий Шевченківський мікрорайон.
 Час - кінець вісімдесятих, дивна суміш свободи й несвободи.
 Людина - його кличуть Павло, Паша, Пашок, як іноді каже найкращий друг Єгор, Павличко. Він чекає...
 Чекає, що його "життя на 140 рублів", які платять у художній майстерні заводу, колись зміниться.
 Але як це зробити, Пашок не знає.
 Місце, час і людина разом - герої роману "Кляса" Павла Вольвача, сильної і правдивої оповіді про життя індустріального міста. Це те, що варто читати...
Вперше надруковано в журналі «Кур'єр Кривбасу», 2003, травень — липень

"Кляса"
«Так» чи «Ні»
1. П. Вольвач народився 9 жовтня 1965 р.
Ні.  П. Вольвач народився 9 жовтня 1963 р.
2.Вольвач народився в  м. Запоріжжі
Так.
3. Письменник навчався у Львівському педагогічному інституті.
Ні. Письмнник навчався у Запорізькому університеті на журналістському відділенні.

Перевір себе
4. Збірка віршів «Південний Схід» номінувалася на Шевченківську премію 2005
Ні. на Шевченківську премію 2001

5. Лауреат Літературної премії імені Володимира Сосюри (1998).

Так.
6. Вперше роман «Клякса» був  надрукований в журналі «Кур'єр Кривбасу», 2003, травень — липень
Так.
7. П. Вольвач написав 5 романів
Ні. П. Вольвач написав 1 роман
8. Член Національної спілки письменників України.

Так.
9. В поезії «Коктебель»: розповідається про побут, мораль і звичаї представників духівництва.
Ні. В поезії «Коктебель»: розповідається про дивовижне місто Криму, де свого часу він служив в армії.

10. У романі «Кляса» події відбуваються в 80-х роках
Так.
Література
1.www.http://ukrlife.org/main/svitlica/volvach.htm
2.www. http://uk.wikipedia.org/wiki/Вольвач_Павло_Іванович
3.www. http://www.maysterni.com/user.php?id=3513


Український письменник з далекої Канади


2 клас. Українська мова. Тести. Дієслово


Мовні загадки для учнів


4 клас. Українська мова. Тести 1. Мова і мовлення. 2 варіант.


Написання заперечних і неозначених займенників


title: Джерела споживчої інформації

text:
Інтегрований
урок
(основи споживчих знань
та українська мова
Підготувала та провела вчитель – дефектолог Парасковіївської спеціальної загальноосвітньої школи – інтернату №40
Голованова К.О.
Тема уроку:
Джерела споживчої інформації.
Способи доведення інформації до відома споживача.
Як написати лист – скаргу про недоброякісний товар.

Мета уроку:
Завдання:
закріпити знання про джерела споживчої інформації;
 оволодіти навичками роботи з діловими паперами;

удосконалити вміння «читати» інформацію зі штрих – коду;
 перевіряти справжність товару; поглибити знання про інформацію, вказану на етикетках харчових продуктів;

сприяти розвитку вміння знаходити і аналізувати необхідну інформацію для споживача, оцінювати достовірність інформації, що подається на упаковках товару;

прищеплювати споживчу культуру; розуміти важливе значення достовірної інформації про товар для власного здоров’я та життя.

Називати джерела інформації, необхідної для споживача;

Оцінювати достовірність інформації, що подається на упаковці товару;

Аналізувати інформацію про товари;

Написання листа – скарги;

Усвідомлювати значення достовірної інформації про товари для власного здоров’я та життя.

Етапи уроку - ділової  гри:1. етап підготовки до гри;-  Введення в гру.2. Етап проведення: а) групова робота над завданням;б) міжгрупова дискусія;В) написання листа – скарги.3. Етап аналізу й узагальнення.
Інформація — це нові відомості, які прийняті, зрозумілі і оцінені її користувачем як корисні; інформація — це нові знання, які отримує споживач (суб'єкт) у результаті сприйняття і переробки певних відомостей.
Стаття  15.право  споживача  на  інформацію про  продукцію
 1.Споживач  має  право  на одержання  необхідної,доступної,достовірної  та  своєчасної  інформації  про  продукцію,  що  забезпечує  можливість  її  свідомого і  компетентного  вибору.  Інформація    повинна  бути  надана  споживачеві  до  придбання  товару  чи  замовлення  роботи(послуги).  Інформація  про  продукцію  не  вважається  рекламою.
« Достовірність інформації» - відповідність дійсності поданої інформації про товар.

              Хвилинка релаксації
Основні поняття:
Етикетка — це ярлик (наклейка, підпис), що прикріплюється до товару для надання певної інформації про цей товар.
Вкладка — це детальна інструкція та вказівки щодо користування товаром, а також застереження для складної і небезпечної продукції (як правило, використовується в упаковках для ліків, хімічних препаратів, іграшок тощо).
 Упаковка призначена для збереження властивостей товару зручності його транспортування (перевезення).

Про що розповість штрих  - код
Штриховий код (штрих-код) — це чорні смужки, що чергуються в певному порядку на білому фоні (штриховий код іноді називають «зеброю»). Система штрихового кодування призначена для ідентифікації товару і була створена для передачі інформації упродовж товарного ланцюжка: виробник — оптовик — роздрібний торговець — покупець.
Сканер
Про що розкаже індекс е
Харчові добавки — це природні або синтезовані речовини, які не вживаються окремо як звичайні компоненти їжі, а навмисно вводяться в харчові продукти для додання їм певних властивостей (наприклад, смакових).
Лист – це текст, написаний у формі звернення до певної особи, групи осіб, установи, організації.
Заява – це усне або письмове офіційне повідомлення або прохання про щось.
Скарга –це звертання однієї з конфліктуючих сторін щодо невиконання зобов’язань, нанесення збитків.
Вимоги до написання скарги:

Угорі, праворуч, пишуть, кому подається скарга
     ( якій установі або організації).

На рядок нижче зазначають, від кого ця скарга
( назва професії, місця роботи, прізвище, ім’я по батькові того, хто подає скаргу, його адреса).

Ще нижче, через рядок, посередині аркуша, пишуть слово « скарга».

Далі з абзацу пишуть текст скарги, де обґрунтовано викладають прохання.

У кінці скарги, з правого боку,підписується особа, від імені якої подано скаргу. Ліворуч, нижче підпису, ставлять дату.

                                                                                Директору магазину
                                                                                Іваненко П.П
                                                                                Осьмаченка М.В
                                                                                яка мешкає за адресою:
                                                                                м. Сіверськ, вул. Чайковського.3
                                                                                тел.066-746-13-05
                                                                      Лист-скарга
   13.03.2012 року у вашому магазині я придбала йогурт за 4грн. Що підтверджується копією чека. На встановлений термін придатності з 7.02.12р. по 9.02.12р. Товар знаходився в обігу, строк придатності якого минув.  .
      Згідно з п.1 ст. 14 Закону  України « Про  захист прав споживачів»  прошу замінити неякісний товар на такий  само    належної   якості  в  14-денний строк.  Якщо мої  законні     вимоги не будуть  задоволенні,  я  буду  змушена звернутися   до  суду з  позовною   заявою про  захист  моїх  споживчих  прав   та  про  відшкодування  моральної  шкоди, завданої мені  вашими  протизаконним   діями.
    Про результати розгляду скарги прошу мене повідомити у строк, встановлений законодавством.
Додаток:
Копія товарного чека.

Дата_______________                                                                             Підпис______________


title: ЛЕКСИКОЛОГІЯ. ГРУПИ СЛІВ ЗА ЇХ ПОХОДЖЕННЯМ. ВЛАСНЕ УКРАЇНСЬКІ СЛОВА. ТЛУМАЧНИЙ СЛОВНИК УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ

text:
1
2
3
4
1
2
3
4


Життєвий і творчий шлях Василя Семеновича Стефаника (1871-1936)