На початку було Слово, а Слово в Бога було, і Бог було Слово.                      (Ів. 1:1)

1. Назвіть базові типи даних у Паскалі.
2. Які дії можна виконувати з числовими величинами?
3. Що таке масив?
4. Яка різниця між функцією та процедурою?
5. У яких випадках в Паскалі використовують символи ‘  ‘ ?

Рядкові  величини
Функції та процедури для роботи з рядковими величинами
Мета уроку:
Ознайомлення додатковими можливостями мови Паскаль, зокрема з функціями та процедурами опрацювання рядкових величин та їх використання для опрацювання даних.
Char –символьний тип                                                                                (займає 1 байт пам’яті)
Опис даних символьного типу:
Const  C1= ‘v’; — опис символьної константи,
Var C2: CHAR; — опис символьної змінної.
Допустимі всі операції порівняння:
                                                    <, <=, =, >, >=, <>.

Функції для роботи з символами
CHR(N) — символ з кодом N
       Наприклад: chr(65)
ORD(S) — код символа S
       Наприклад: ord(‘A’)
SUCC(S) — наступний символ
       Наприклад: succ(‘K’)
PRED(S) — попередній символ
       Наприклад: pred(‘K’)
UPCASE(S) — переводить літери у верхній регістр
       Наприклад: upcase(‘m’)

A
65
L
J
M
 Рядок — впорядкована послідовність символів
                  кодової таблиці ASCII.

Опис даних рядкового типу:
Const  <ім’я>=‘ліцей’
Var   <ім’я>:array[1..50] of char;
    {особлива форму одновимірного символьного масиву}
Var  <ім’я>:string[максимальна довжина рядка до 255];

Приклад.
      Const R1=‘computer’;
      Var R2: STRING;
             R3: STRING [20];
             R3:array[1..20] of char;

Рядковый тип STRING
Функцій для роботи з рядковими величинами
Функція Concat
Функція Concat здійснює об’єднання рядків Rl; R2, R3 в один рядок в такому порядку, в якому вони записані.
Формат Concat(Rl,R2,R3);

                        R1+R2+R3
Приклад.
     Program Fconcat;
        Const Rl='Moвa ';   R2='програмування ';   R3=’Turbo Pascal';
        Var R:string[35];
          begin
              R:=concat(Rl,R2,R3);
              writeln(R);
          end.

(string)
 Rl='Moвa  ';
                   R2='програмування  ';
              R3=’Turbo  Pascal';
R:=concat(Rl,R2,R3);
'Moвa
програмування
Turbo Pascal';
R:=
Функцій для роботи з рядковими величинами
Функція   Length
Функція Length видає фактичну довжину рядка, який міститься в даній змінній.
При підрахуванні довжини рядка враховуються всі символи, в тому числі і проміжки!!!
            Формат: Length(R);
Приклад.
              Program Flength;
                 Const R=’Turbo Pascal’;
                 Var N: integer;
                    begin
                       N:=length(R);
                       writeln('n=',N);
                   end.

Функцій для роботи з рядковими величинами

n=12
(string)
Функція Copy
Функція Copy копіює фрагмент довжиною N рядка R, починаючи з позиції Poz.
      Формат Copy(R, Poz, N);
Приклад.
           Program Fcopy;
               const R='Turbo Pascal';
               var  R1: string[6];
            begin
             R1:=Copy(R, 7, 6);
             writeln(R1);
            end.

Функцій для роботи з рядковими величинами
(string)
R=
R1:=

Функцій для роботи з рядковими величинами
Функція   Pos
Функція Pos знаходить номер позиції Р, з якої починається перше входження слова C в рядку R.
Якщо слово C в рядку R не знайдено, то буде надруковано число 0.
Формат  Pos(C,R);
Приклад. Program Fpos;
             Const R=‘інформатика'; C=‘форма';
             Var P: integer;
                begin
                  P:=Pos(C, R);
                  writeln('P=',P);
               end.

Функцій для роботи з рядковими величинами
(integer)
R=‘інформатика';
C=‘форма';
Pos(C, R) = 3

Функцій для роботи з рядковими величинами
Процедура Insert
Процедура Insert вставляє слово R1 в рядок R, починаючи з позиції Poz.
Формат Insert(R1, R, Poz);
Приклад.
              Program PInsert;
                 Var Poz: integer;
                       R, R1: string[35];
               begin
                R:='Moвa Pascal';
                R1:=’Turbo  ‘;
                insert(R1, R, 6);
                writeln(R);
              end.

Процедури для роботи з рядковими величинами
(string)
R:='Moва  Pascal';
R1:=’Turbo  ‘;
insert(R1, R, 6);

Процедури для роботи з рядковими величинами

R:='Moва  Pascal';
R1:=’Turbo  ‘;
insert(R1, R, 6);
Процедури для роботи з рядковими величинами

R:='Moва  Pascal';
R1:=’Turbo  ‘;
insert(R1, R, 6);
Процедури для роботи з рядковими величинами
Процедура  Delete
Процедура Delete знищує слово, яке починається з вказаної позиції Poz і має задану довжину N в рядку R.
Формат Delete(R, Poz, N);
Приклад.
       Program PDelete;
              Var R:string[35];
           begin
               R:='Moвa Turbo Pascal';
               delete(R, 6, 6);
               writeln(R);
          end.
Процедури для роботи з рядковими величинами
(string)
R:='Moва Turbo Pascal';
delete(R, 6, 6);

N=6
Poz=6
Процедури для роботи з рядковими величинами
Poz=6

R:='Moва Turbo Pascal';
delete(R, 6, 6);
Процедури для роботи з рядковими величинами
Стала нульової довжини – ‘’

Рядок символів вводиться і виводиться як одна змінна.

Значення типу  string  вводяться за  допомогою тільки процедури  readln
і за один раз може бути введений лише один рядок.
Пам’ятайте!!!
Практичне завдання
Ввести довільний текст. Перевірити, чи в ньому кількість відкритих дужок дорівнює кількості закритих дужок.
Вивести повідомлення “так” або  “ні”.
 Підказка.
Текст програми
Program Sumvol;
uses crt;
var R:string[100];
    i,k1,k2,l:integer;
  begin
  clrscr;
       writeln('Vvestu text:');  readln(r);
       k1:=0;  k2:=0;
       l:=length(R);
         for i:=1 to l do begin
           if copy(R,i,1)='(' then k1:=k1+1;
           if copy(R,i,1)=')' then k2:=k2+1;
           end;
      if k1=k2 then write('yes') else write('no');
  readln;
  end.
Підсумок уроку
Рядок – це….
Рядкова замінна – це змінна типу….
Як записати рядкову константу?
Функція copy призначена….
Функція concat призначена….
Функція length призначена….
Процедура delete призначена….
Процедура insert призначена….
Домашнє завдання
Опрацювати опорний конспект.
Вправа1: Ввести довільний текст. Поміняти місцями перший і останній символи.
Вправа2: Роздрукувати введений текст в зворотному порядку.


ВЕЛИКИЙ ЖИТТЄЛЮБ Остап Вишня


Енциклопедія дидактичних матеріалів


title: Безсполучникові складні речення.

text:
Безсполучникове
складне  речення
(БСР)
Ви знатимете:
 Основні ознаки безсполучникового складного речення

      Ви вмітимете:
 Знаходити безсполучникові складні речення, визначати смислові
відношення між їхніми частинами;

 правильно вживати розділові знаки (кому, крапку з комою, тире, двокрапку);

 знаходити і виправляти пунктуаційні помилки на вивчені правила;

 будувати безсполучникові складні речення, використовувати їхні
виражальні можливості  у мовленні.
    Бессполучниковим складним реченням називається речення, частини якого об”єднуються за змістом та інтонацією без допомоги сполучників і сполучних слів.
         Із золота зіткане сяєво ллється, ліс в нім купається, листя сміється. (М.Рильський)

- Скласти схему речення.

Безсполучникове
складне речення

Складається з двох або більше рівноправних між собою частин
Частини безсполучникового
складного речення виражають
смислові відношення
Між частинами безсполучникового
складного речення ставимо
розділові знаки

Основний засіб зв'язку - інтонація
Смислові  відношення між частинами БСР
З однорідними частинами, які є рівноправними, не підпорядкованими одна одній:
Засинає день у хаті, місяць ходить за ліском. (Б. Гірський)

З неоднорідними частинами, одна з яких пояснює іншу:
І не був поет самотнім: До його малої хати Раз у раз ходила молодь. (Леся Українка)
    Смислові відношення між частинами      безсполучникового складного речення
У безсполучникових складних реченнях частини можуть вимовлятися з інтонацією переліку, пояснення, зіставлення
Між частинами безсполучникового складного речення можуть вживатися такі розділові знаки:
Говори правильно
Закривати очі

Закривати підручник

Закривати вікно

Закривати двері

Закритий простір

Закривати світло

Заплющувати очі

Згортати підручник

Зачиняти вікно

Зачиняти двері
Замикати двері (на ключ)

Замкнений простір

Затуляти світло

Складіть і запишіть безсполучникові складні речення з висловами правого стовпчика
Ставимо кому
   Коли частини безсполучникового складного речення виражають одночасність або часову послідовність подій чи явищ і вимовляються з інтонацією переліку
      Нас кличе у мандри дорога, нам грає чарівна струна (С.Фоменко).         [   ], [   ].

,

;

1) Якщо частини безсполучникового складного речення дуже поширені і в середині їх уже є свої розділові знаки
               Кома і крапка з комою в
безсполучниковому складному реченні
2)Якщо частини безсполучникового складного речення далекі за змістом
   Все раділо, стрічаючи день; і день зрадів, розцвітаючи, ясний, теплий, погожий    (Панас Мирний). [   ];  [   ]
Ми просто йшли; у нас нема зерна неправди за собою (Т.Шевченко).
[   ];  [   ]

Дослідження-спостереження
                                   КВІТИ
Слів на описи не трачу, словом не передаси
 Їх земної, безсловесної, дивовижної краси.
 Люди дивляться, п'яніють, в них кохаються віки,
 Нареченим їх дарують, заплітають у вінки.
 Ними кожен свою радість, власне щастя назива,
Квіти часто нам говорять втричі більше, ніж слова.
                                                                   В. Симоненко
    Виразно прочитати уривок із вірша В. Симоненка «Квіти». Дослідити, яку функцію виконують коми (що вони відділяють, окрім частин безсполучникового складного речення).
Творче конструювання
Скласти безсполучникові складні речення за поданими схемами-моделями. Виділити в них граматичні основи.
[  ],[  ].           одночасність
2. [  ], [  ].	        послідовність
3. [  ];[  ];[  ].       одночасність

:

1) Якщо друга частина виражає причину того, про що йдеться в першій (частини можна поєднати сполучниками бо, тому що)

Не кидай іскру в солому: і сама згорить, і село спалить   (Народна творчість).
                                    [   ]: [ причина ]
   Ставимо двокрапку

:

2) Коли наступна частина доповнює зміст першої (частини можна поєднати сполучниками що)
  Поглянь: вуалі білосніжні смагляві вишні надягли (Д.Іванов).
                          [   ]: [ доповнення ]

:
3) Коли наступна частина пояснює зміст першої (між частинами можна вставити а саме)

      Закон життя один: вірно служити своїй державі (М.Стельмах).
                              [   ]: [ пояснення ]
     Лінгвістична гра
“Постав розділовий знак”
І сниться хлопцеві Полісся
Встає в чаруючій красі
І от до сонця підвелися
На зрубі зрощені ліси
В болючому серці усе приберіг
І села веселі і ріки бурхливі
В досвітньому полі зарошений плуг
Осінні тумани, веснянії  зливи
Оббризканий квітом і променем луч
І знову усе по-новому
Вчувається й сниться мені
Земля під ударами грому
Гойдає сади весняні.
                              М.Стельмах
Пунктуаційний практикум
   Зірвіть квітку інакше не зірвана вона ганебно зів'яне сама. Не бреши брехня ніколи не виходить на добре. У любові є такі вади ворогувати і знову примирення. Не забувай добре ім'я цінніше за найбільше багатство. Пам'ятай смак визначається не по шкарлупі, а по ядру. Знай лише добрий добро в серці має.
Ставимо тире

1

    Зміст частин зіставляється або протиставляється (їх можна з’єднати сполучниками а, але)

Зайця ноги носять – вовка зуби годують.

Літо дбає – зима поїдає.

			Народна творчість
Ставимо тире

2

Частини виражають швидку зміну подій (їх можна з’єднати сполучником і)
Погасив світло знов – ось тобі й ніч.
 					Є. Гуцало
Оглянувся – в порту вже кипить бій.
                                             О.Гончар
Ставимо тире

3

Перша частина виражає час або умову того, про що говориться в другій (їх можна з’єднати сполучниками  коли, якщо, хоч)

Є здоров'я – є все (Нар. тв.).
  [  умова  ] -  [    ].
Посієш впору – матимеш зерна гору (Нар. тв.)
[  час  ] -  [    ].
Ставимо тире

4

Друга частина виражає наслідок, результат, висновок з того, про що йдеться в першій (їх можна з’єднати сполучниками так що)
Вода зійшла – колеса стали.
                                                  Л.Глібов
 [  ] -  [наслідок ].
Ставимо тире

5

Друга частина містить порівняння з тим, про що йдеться в першій (їх можна з’єднати сполучниками  наче, як)
Гляне – холодною водою обіллє. (Нар. тв.)
[   ] -  [порівняння].
      Мовне  лото
Глибше орати                                   птах без крил
Розум без книги                   на старість шануєш
На годину спізнилися                     злоба на мислі
Змолоду працюєш                  більше хліба мати
Брови нависли                          за рік не доженеш

                                           План
Охарактеризувати речення в цілому – за метою висловлювання і за інтонацією.
Вказати граматичні основи простих речень.
Визначити характер смислових відношень між простими реченнями.
Пояснити розділові знаки.
Синтаксичний розбір БСР
	Сонце гріє, вітер віє на степу козачім.
								(Т.Шевченко)
				Усний розбір
Речення розповідне. У ньому дві граматичні основи: сонце гріє та вітер віє. Отже, речення складне. Прості речення не залежать одне від одного, виражають одночасність подій, з'єднані тільки інтонацією. Інтонація перелічувальна. Між простими реченнями поставлена кома.

Схема  будови  речення
     І варіант					   II варіант
[	]  , [	    ].                                   ,            .
Приклади  розбору  БСР

Сонце гріє, вітер віє на степу козачім. (Розповідне, неокличне, складне безсполучникове, складається з двох простих речень, одночасність подій, ставиться кома)

1.Сонце гріє… - просте, двоскладне, непоширене, повне, неускладнене.
2…вітер віє на степу козачім – просте, двоскладне, поширене, повне, неускладнене.

Письмовий  розбір


title: Збірки творів

text:
ІВАН ЯКОВИЧ ФРАНКО
ЗБІРКИ ТВОРІВ
1876

ЗБІРКА ВІРШІВ
“БАЛЯДИ І
РОСКАЗИ”
ЗБІРКА ОПОВІДАНЬ“БОРИСЛАВ”
1877
ЗБІРКА ПОЕЗІЇ “З ВЕРШИН І НИЗИН”
1887
На час виходу першої збірки "З вершин і низин" (Львів, 1887) Франко був уже відомим громадським діячем, знаним письменником і ученим, твори якого читали й перекладали в Києві, Петербурзі, Варшаві, Відні. Збірка складається з шести розділів («De profundis», «Профілі і маски», «Сонети», «Галицькі образки» і т. д.). Перші чотири розділи поділяються на цикли. Назва першого розділу збірки — «De profundis» («З глибини»), а останнього циклу цього розділу — «Ехсеlsіоr!» («Вище!»). За назвами першого розділу збірки і його останнього циклу і названа ціла збірка — «З вершин і низин».
 Революційне ідейне спрямування поезій збірки "З вершин і низин", різноманітність тем, багатство жанрів і ритмічної будови визначили першорядне її значення в українській поезії другої половини XIX ст. Після Шевченкового "Кобзаря" це була найзначніша за змістом і формою поетична книга.
ЗБІРКА ОПОВІДАНЬ “В ПОТІ ЧОЛА”
1890
ДРУГЕ ВИДАННЯ “З ВЕРШИН І НИЗИН”
1893
ЗБІРКА ПОЕЗІЙ “ЗІВ´ЯЛЕ ЛИСТЯ”
1896
У 1896 році Іван Франко видав збірку «Зів'яле листя» з підзаголовком «Лірична драма». Ця книжка народилася з невимовного болю Франкової душі. Письменник переживав важкий період: напади тяжкої недуги, що підточила його здоров'я; нерозділене кохання, що залишило по собі душевні рани; усвідомлення своєї самотності у суспільстві. Усе це на папері перетворилося в прекрасні вірші, які засвідчили, що великий Каменяр був людиною тонких і багатих почуттів, його серце також палало любов'ю, гинуло від туги і оживало в надії. Франко і в політичній, і в інтимній ліриці не мав собі рівних.
У передмові до першого видання збірки Франко розповів, нібито до його рук випадково потрапив щоденник якогось юнака, котрий не зміг пережити любовної драми і кінчив життя самогубством. Створюючи збірку, поет шукав порятунку від душевних страждань. Саме тому він вигадує цю історію із самогубцем. Франко розповідає про переживання людини, яка також зазнає трагедії нерозділеного кохання, але ліричний герой загубив не тільки душу, а й саме життя. Увесь свій біль та розпач поет вкладає у ці вірші, кожен з яких, ніби зів'ялий листочок, які автор збирає в жмутки.
У другому жмутку Іван Франко використовує поетику, символіку і форму усної народної творчості. Майже всі вірші цього розділу стали піснями. Найбільш популярні серед них: «Ой ти, дівчино, з горіха зерня» (композитор А. Кос-Анатольський), «Чого являєшся мені у сні?» (К. Данькевич), «Безмежнеє поле» (М. Лисенко). У цих поезіях уже немає тих вибухів чуття, що були в першому жмутку. Герой ніби намагається пристосуватися до життя, спробувати жити з глибокою душевною раною, знайти якийсь, хоча б відносний, спокій.
Останній акорд збірки — третій жмуток. У кожному вірші відчувається безнадія. До героя прийшло глибоке розчарування, життя втратило будь-який смисл: І дармо дух мій, мов у сіті птах, Тріпочеться! Я чую, ясно чую, Як стелиться мені в безодню шлях І як я ним у пітьму помандрую. Отже, герой збірки бачить тільки один вихід — піти в небуття. Я не хочу на світі завадою буть, Я не хочу вдуріть і живцем озвіріть — Радше темную ніч, аніж світло зустріть!
Лірична драма «Зів'яле листя» познайомила читачів із Франком — ніжним ліриком, але ж після її надрукування на поета посипалися дошкульні удари критики. Його звинувачували в декадентстві, песимізмі, трусості, втечі від дійсності. Вийшло так, що збірка, народжена болісними почуттями, і принесла автору біль. Але в літературі з'явилися, за словами М.М. Коцюбинського, «...легкі, ніжні вірші, з такою широкою гамою чувства і розуміння душі людської...».

ЗБІРКА ПОЕЗІЙ “МІЙ ІЗМАРАГД”
1898
ЗБІРКА ПОЕЗІЙ “ІЗ ДНІВ ЖУРБИ”
1900
Книжка «Мій Ізмарагд» (1898) об'єднала твори, написані за мотивами старовинних притч, легенд, повчань, що містилися в давньоруських рукописних збірниках. Збірка «Із днів журби» (1900) передає складні переживання автора, зумовлені об'єктивними труднощами у здійсненні задуманої громадської програми, а також болісними перипетіями в особистому житті.
ЗБІРКА “ПАНТАЛАХА”
1902
ЗБІРКА “МАЛИЙ МИРОН”
1903
ЗБІРКА ПОЕЗІЇ “SEMPER TIRO”

1906
ЗБІРКА ПОЕЗІЙ “ДАВНЄ І НОВЕ”
1911
ЗБІРКА ОПОВІДАНЬ “РУТЕНЦІ”
1913
ЗБІРКА ПОЕЗІЙ “ІЗ ЛІТ МОЄЇ МОЛОДОСТІ”
1914


Мова рідної землі


2 клас. Українська мова. Тести. Прикметник.


Безсполучникове складне речення. Змістові відношення у БСР


Український Гомер ХХ століття Улас Самчук


Життєвий і творчий шлях Олеся Гончара


Мова вивчається через особисту діяльність дітей на заняттях


ВШАНУВАННЯ ПАМ’ЯТІ Т. Г. ШЕВЧЕНКА


title: Валер’ян Підмогильний - Модерний роман «Місто» — перший урбаністичний роман в українській літературі

text:
Модерний роман
Валер’яна Підмогильного  «Місто» – перший урбаністичний роман в українській літературі

Коли б хтось із читачів ...та  запитав мене, кого з молодих українських письменників  двадцятих-тридцятих років  я вважаю найбільш інтелектуально заглибленим, душевно тонким або по-простому кажучи, найбільш інтелігентним, то я б ні на хвилину не задумався і відказав – Валер’яна  Підмогильного.
       Ю.Смолич «Розповідь про неспокій»

Портфоліо письменника:
Дата народження:	2 лютого 1901
Місце народження:	c. Писарівка (за
                                іншими даними с. Чаплі
                                під Катеринославом)
Дата смерті:	3 листопада 1937 (36р.) Місце смерті:	Сандармох, Карелія
Національність:	українець
Мова творів:	українська
Рід діяльності:	письменник, перекладач
Жанр:	роман, оповідання, повість
Історія написання:
Роман завершений письменником в 1927 році, опублікований уперше у Харкові 1928 року.
В.Підмогильний так пояснив свій задум щодо створення роману: «Написав «Місто», бо люблю місто і не мислю поза ним ні себе, ні своєї роботи. Написав ще й тому, щоб наблизити, в міру змоги, місто до української психіки, щоб сконцентрувати його в ній».
Критик Ю.Шевельов назвав роман «Місто» «першим справжнім прозовим романом» XX століття та вважав його «однією з вершин української прози і дороговказом для її дальшого розвитку».
Роман «Місто» - перший урбаністичний роман в українській літературі, з новими героями, проблематикою та манерою оповіді.
Деякі критики вважали роман автобіографічним, а висловлювання героя ототожнювали з автором, проти чого в пресі застерігав В.Підмогильний своїх читачів. Хоча, звичайно, були прототипи деяких героїв: в образі поета Вигорського вгадуються риси Є.Плужника, а в образі маститого критика - М.Зерова.

Отже, жанр роману - інтелектуально-психологічний.

Урбаністика – це твори мистецтва, які зображують місто, його життя та мешканців, побачені, до того ж «міськими очима»)
Урбанізм — тематика в мистецтві XX ст., зображення життя великих міст.

Урбаністичний роман – це великий за обсягом епічний твір,у якому  порушується урбаністична проблематика , зображується місто, життя його мешканців.

    «Місто» - це перший у пореволюційну добу роман європейського рівня про селянську українську молодь, яка, розбурхана революцією, на початку 20-х років тисячами потягнулась у чужі колись їй міста. І пішла вона туди, щоб виконати покладену на неї історією подвійну місію:
а) «вийти в люди», опанувати колись недосяжну науку, набути певний фах і створити нові загони свідомої державнотворчої української інтелігенції;
б) завоювати і зробити своїм зрусифіковане українське місто, влити в нього свіжу селянську кров, зліквідувати антагонізм між українським містом і селом.

Екзистенціалізм — філософський напрям, який сформувався у французькій філософії та літературі в першій половині XX ст.
Визначальні риси екзистенціалізму:
*абсурдність буття,відчай,страх смерті;
*особистість має протидіяти державі,суспільству, “ворожому” середовищу;
 *вища цінність у свободі особистості;
*існування людини тлумачиться як драма свободи;
*в художніх творах розповідь ведеться від першої особи.
В українській літературі екзистенціалізм проявився у творчості
В. Підмогильного, І. Багряного, В. Барки, В. Шевчука, в поезії представників «нью-йоркської групи», в ліриці В.Стуса.

Основним положенням екзистенціалізму є постулат: екзистенція (існування) передує есенції (сутності). У художніх творах екзистенціалісти прагнуть збагнути справжні причини трагічної невлаштованості людського життя
Представники екзистенціалізму називали кілька шляхів порятунку від абсурду:
СМЕРТЬ (САМОГУБСТВО),
БУНТ (БОРОТЬБА),
ТВОРЧІСТЬ

Психологізм — заглибленість у творі в душу персонажів, їх психологію. У психологічному творі увага автора переноситься із зовнішнього (подієвого) сюжету на внутрішній (психологічний), він відслідковує всі порухи душі своїх героїв, намагається розкрити їх роздуми й мотивацію вчинків, показати нелегкий шлях внутрішніх колізій. В українській літературі психологізм притаманний творчості
 М. Хвильового, В. Підмогильного, драматургії Л. Костенко.

Головний герой роману «Місто» Степан Радченко - виходець із села, його справедливо можна  назвати герой – маргінал.
Маргінал(від лат. — край, межа): 1.Той, хто втратив колишні соціальні зв’язки і не пристосувався до нових умов життя
( звичайно про вихідців із села).
2. Провінціал.
Маргінальність – характеристика героя, що перебуває «на межі» між двома станами.

Іронія – засіб художньої виразності, прихована насмішка, коли за зовні позитивними висловлюваннями ховається висміювання.
Персонажі роману:
Степан Радченко - головний герой;
Надійка - дівчина з села;
Левко - студент;
Ганнуся та Нюся - товаришки Надії;
Лука Гнідий - хазяїн;
Тамара Василівна (Мусінька) - дружина крамаря, у якого жив Степан, його коханка;
Максим - їхній син;
Борис Задорожній - студент, товариш Степана; .
Зоська - міська дівчина, кохана Степана;
Рита - балерина;
Вигорський - поет, товариш Степана.

1-й епіграф до роману:
«Шість прикмет має людина: трьома подібна вона на тварину, а трьома на янгола: як тварина - людина їсть і п'є: як тварина - вона множиться і як тварина - викидає; як янгол - вона має розум, як янгол - ходить просто і як янгол - священною мовою розмовляє».
                   (Талмуд. Трактат Авот).

«Він (автор) зробив тіло головним героєм «Міста» й висунув ідею двоїстості людини, яка складається з ангельського і тваринного начал. Герої Підмогильного страждають від роздвоєності між душею (розумом, інтелектуальною сферою) і тілом, статевим потягом. Гармонія між цими двома сферами дається важко. По суті вона, на думку автора, - неможлива».
                          Соломія Павличко

2-й епіграф до роману:

Як можна бути вільним, Евкріте, коли маєш тіло?
                        А.Франс, Таїс

Тема роману:
вплив цивілізаційних процесів на людину, показ світогляду та психологічної еволюції характеру Степана Радченка.

Ідея роману:
самоствердження особистості, інтерпретоване на національному ґрунті.

Проблематика роману:
підкорення людиною міста;
кохання;
кар’єра;
добро і зло;
багатство і бідність;
село і місто

Композиція роману:
Дві сюжетні лінії:
1-ша лінія -  становлення Степана Радченка як письменника.
2-га лінія – стосунки Степана Радченка  із жінками.

Роман складається з 2 частин, кожна із частин має по 14 розділів.

Композиція роману:
Експозиція :   Приїзд Степана до Києва,
                       знайомство із містом.
Зав’язка :        Поселення С. Радченка у
                        Гнідих.
Кульмінація:   Смерть Зоськи

 Розв’язка :      Знайомство з Ритою

Основною сюжетною лінією роману є еволюція головного героя, Степана Радченка, який проходить путь від ворожості і ненависті до примирення з Містом. Внутрішні зміни головного героя відображаються через зміни у його ставленні до урбаністичної культури.
«Жінки для Степана Радченка — талісман його успіху, по суті його жертви… жінка є лише об’єктом почуття й екзистенціального пошуку мужчини. Однак цей пошук абсурдний, як абсурдне саме життя... Для чоловіків це пошук самоствердження, а не кохання».
                                            Соломія Павичко

Схема становлення особистості Степана Радченка

Система образів:

Образ Степана Радченка складний, суперечливий, далеко не однозначний. Письменник зобразив людину, в якій постійно борються добро зі  злом, які інколи заради особистого утвердження здатні піти навіть на злочин, не страждатиме він і від людських жертв, і разом — це неординарна особистість,що стає письменником, відвідує літзібрання, особа  не позбавлена вміння скептично, а то й іронічно, сприймати себе та навколишній світ.

Моя оцінка Степана Радченка(навести докази):

Проблемне питання:

Чи завоював Степан Радченко МІСТО?

«Воно покірно лежало внизу хвилястими брилами скель, позначене вогняними крапками, і простягало йому з пітьми горбів гострі камяні пальці. Він завмер від сласного споглядання цієї величі нової стихії і раптом широким рухом зронив униз зачудований поцілунок».
 Відповідь на проблемне питання:

Він ( Валер’ян Підмогильний ) знав людську силу, велич її розуму, її здібності, але також усвідомлював її слабкості. В цьому європеїзм Підмогильного.
          Григорій Костюк

Оцінка партійної критики:
У 20-30-х рр. був оцінений як «ворожий пролетаріату», «антирадянський», «ідеологічно хибний», у якому соціальне замінено біологічним, село протиставляється місту,не показана «змичка робітників і селян», як твір «наскрізь несучасний, ворожий радісному сприйманню життя».

Роман був заборонений  до 1989 року.

Тестові завдання
за романом Валер’яна Підмогильного «Місто»
1. З якою метою Степан Радченко направлявся до Києва:
а) щоб оглянути місто;
б) розпочати власну комерційну справу;
в) вступати до інституту.
2. З наближенням міста Степан відчував:
а) радість та піднесення;
б) на душі стало тихо і мертво;
в) хлопця переповнювали сподівання на краще життя.
3. Де поселив крамар Степана:
	а) у власній вітальні;
	б) у столярній майстерні поруч із коровами;
	в) у сусідньому помешканні.

4. Про що йшлося в першому оповіданні Стефана Радченка:
	а) про історичне минуле Києва;
	б) про кохання до Надійки;
	в) про стару пощерблену бритву.
5. Як склалися подальші стосунки Степана з Надійкою:
           а) Степан почував до Надійки відразу, бо ж вона була від села, що зблякло в ньому;
	б) хлопець палко покохав Надійку;
	в) молодята планували поселитися разом.
6. Пішовши з помешкання Гнідих після бійки з Максимом, Степан почував:
	а) схвильованість від втрати товариша;
	б) докори сумління перед господарем дому;
	в) турбувався за власний добробут.

7. Яка причина остаточної зміни житла Степаном:
	а) товариш Борис запропонував Степанові своє помешкання, переїжджаючи до іншого;
	б) сім’я Гнідих вигнала Степана;
	в) хлопцеві запропонували гуртожиток.
8. Чи продовжував Степан навчання:
	а) так, і навчався і надалі дуже сумлінно;
	б) ні, але планував обов’язково почати відвідування лекцій;
	в) хлопець вирішив, що інститут йому не потрібний, а Степан Радченко гарний і без диплома.
9. Де побачив Степан Максима, сина Гнідих:
	а) у театрі;
	б) у бібліотеці;
	в) у пивному закладі з сумнівною репутацією.

10. Охарактеризуйте матеріальний стан хлопця на той час:
	а) Степан був повністю забезпечений, тому що отримав гонорари від журналів, де надрукували його оповідання, а також мав платню за лекції;
	б) проблема грошей набувала дедалі загрозливіших форм, тому що всі заробітки йшли на пригощання Зоськи, нової знайомої Степана;
	в) матеріальної скрути хлопець не відчував.
11. За що сподобався Степан молодим літераторам:
	а) за винахідливість;
	б) за гостроту думок;
	в) за те, що не справляв враження людини сильної.
12. Степана Радченка призначили на посаду секретаря журналу:
	а) бо він сам  цього прагнув;
	б) мав неперевершений літературний хист;
	в) бо новий кандидат не зробив ще нікому жодного зла й тримався з усіма лагідно, подаючи кожному надію на себе впливати.

13. Розірвавши стосунки з Зоською, Степан відчував:
	а) п’яне почуття волі;
	б) цілковиту самотність;
	в) нестерпні докори сумління.

14. Зустрівши Левка, Степан вирішив:
	а) запросити товариша в гості;
	б) повернутися на село;
	в) продемонструвати свої здобутки на літературній ниві.
15. Що стало на заваді до здійснення мрії:
	а) зустріч з Надійкою;
	б) Степана не звільняли з посади;
	в) хлопцеві не хотілося залишати своє нове помешкання.

16. Що додавало Степанові Радченку творчого натхнення:
	а) високі гонорари;
	б) почуття самовдоволення;
	в) нові, але недовготривалі зустрічі.
17. Залишившись у місті, Степан вирішив:
	а) продовжувати жити усталеним життям;
	б) шукати нових знайомств;
	в) писати повість про людей.
18. То хто ж став переможцем:
	а) місто знищило Степана;
	б) Степан підкорив місто;
	в) Радченко підкорив місто, але й місто підкорило його.


Перевіримо домашнє завданняКаліграфічна хвилинка с. 36
На морозі щічки щипле щільний вітер.
Соколова Надія Ігорівна
Без труда нема й плода.
Переказую текст, змінюючи особу розповідача
Зошит “Щебетун” с.36 впр. 1-Визнач тип  тексту, вкажи на його ознаки.-Підкресли речення, яке виражає головну думку твору.-Підкресли прикметники та іменники, від яких вони залежать. -Від чйого імені ведеться мова?
Зошит “Щебетун” с.36 впр.2
-Прочитай, визнач ознаки казки.
-Добери влучне речення для кінцівки.
-Від чйого імені ведеться мова?

Зошит “Щебетун” с.37 впр.3-Прочитай твір. -Визнач тип цього тексту.-Дай відповіді на запитання с. 38 впр. 4-Від чйого імені ведеться мова?
Зошит “Щебетун” с.38 впр.5-Поясни значення слів.
Зошит “Щебетун” с.38 впр. 6-Напиши короткий переказ твору, використовуючи план.
Однина					Множина
1 особа  - я				1 особа - ми
2 особа – ти				2 особа - ви
3 особа – він, вона, воно		3 особа - вони
Запишемо переказ
Підсумок уроку-Від яких осіб може вестися мова у творах?-Розкажи таблицю осіб.
Тема. Урок розвитку зв’язного мовлення. Без труда нема й плода. Переказую текст, змінюючи особу розповідача
Мета: ознайомити з особовими займенниками однини та множини, вчити їх використовувати у усному мовленні; вчити переказувати текст, змінюючи особу розповідача; удосконалювати навички визначати головну думку твору, будувати текст, визначати його тип; розвивати зв᾿язне мовлення, творче та продуктивне мислення учнів; поширювати активний словник; виховувати активність, охайність у письмі, кмітливість.
Обладнання: мультимедіа, презентація уроку, музикальна фізкультхвилинка, програма каліграфічної хвилинки, зошит з друкованою основою «Щебетун».
Тип уроку: комбінований


Мова – душа народу


Л е к с и к о л о г і я


З життя


диктант,мовлення


НУ ЩО Б, ЗДАВАЛОСЯ, СЛОВА...” (Методична розробка позакласного заходу з використанням мультимедійних технологій у класі)


Безсполучникове складне речення


ОДНОСКЛАДНІ ПРОСТІ РЕЧЕННЯ З ГОЛОВНИМ ЧЛЕНОМ У ФОРМІ ПРИСУДКА. ОЗНАЧЕНО-ОСОБОВІ ТА УЗАГАЛЬНЕНО-ОСОБОВІ РЕЧЕННЯ


Життєвий і творчий шлях Панаса мирного


Наказовий спосіб дієслів


Великоберезнянщина у творчості закарпатських письменників


title: Мова та державність

text:
“Мова та державність”
Державний прапор України -
Символіка

День Державного прапора України
Малий Державний Герб України
Великий Державний Герб України
Михайло Вербицкий - автор музики гімну.
Конституція України
Мова


title: Незвичайні будинки

text: НАЙБІЛЬШ НЕЗВИЧАЙНІ БУДИНКИ СВІТУ


title: Буква,яка велика

text:
Велика буква
Українська мова, 2 клас
Технологічний прийом «Трафарет»
Петриченко Ольга Вікторівна,
вчитель початкових класів
Артемівської загальноосвітньої
школи І – ІІІ ступенів № 18
Артемівської міської ради
Донецької області

Любі друзі!
Бджілка Майя
просить допомоги.
Допоможіть їй у
правописі великої букви.

Назвіть неправильне написання  імен, по-батькові та прізвищ людей
ПЕРЕВІРКА
ЗАВДАННЯ
Запиши слова без помилок

Назвіть правильне написання  кличок тварин
ПЕРЕВІРКА
ЗАВДАННЯ
Склади зі словами речення

Назвіть правильне написання  назв країн, міст, сіл
ПЕРЕВІРКА
ЗАВДАННЯ
Спиши, підкресли велику букву

Назвіть правильне написання  назв вулиць, площ, майданів
ПЕРЕВІРКА
ЗАВДАННЯ
Спиши,
підкресли велику букву

Назвіть неправильне написання  назв гір, морів, річок
ПЕРЕВІРКА
ЗАВДАННЯ
Запиши без помилок.
Покажи на карті України

Дякую! Молодці!

Фон http://img-fotki.yandex.ru/get/6715/112424586.7b6/0_c0177_f75d388f_XL.jpg
http://img0.liveinternet.ru/images/attach/c/4/79/73/79073516_0_5355c_81195602_XL.png
http://cs9719.vkontakte.ru/u102566349/119435060/x_57fd0f69.jpg
http://img0.liveinternet.ru/images/attach/c/4/79/73/79073506_large_0_63ec4_cbd709cb_XL.png
http://img0.liveinternet.ru/images/attach/c/0/38/405/38405772_4b4712ff2fb4.jpg
http://shest76.narod.ru/olderfiles/1/pchel.jpg
http://womantalks.ru/uploads/150x150xav-131267.jpg.pagespeed.ic.LvfswlDXh4.jpg
 http://mbdou94.narod.ru/olderfiles/1/79073517_0_5355d_7d80f28c_XL.png
 http://img.1tvrus.com/2009-05-18/fmt_73_5176.jpg
Інтернет-ресурси:


title: Епістолярний стиль

text:
ЕПІСТОЛЯРНИЙ СТИЛЬ

Епістолярний стиль – це стильовий різновид мови, який втілюється в таких проявах як листи та епістолярна творчість. Текст, написаний епістолярним стилем, може належати до різних сфер суспільної та індивідуальної свідомості людини та може бути стилістично неоднорідним.
Не всі науковці
вважають його
самостійним стилем,
 а приписують його
до підстилю розмов-
ного стилю.
Епістолярний стиль (лат. epistola (epistula)- лист, подання) — функціональний різновид літературної мови, який обслуговує сферу письмових приватних або приватно-офіційних відносин. Уживаний переважно в листуванні, який, відповідно до теми й мети послання, існуючих традицій, взаємин кореспондентів, особистості автора, його настрою в момент написання, поділяють на «родинно-побутовий, інтимно-товариський, приватно-діловий і т. ін.»
Сфера використанняне має чітко окреслених меж – це побут, інтимне життя, виробництво, політика, наука, мистецтво, діловодство. Отже, сферою використання є офіційні міжколективні й міжособистісні стосунки та неофіційні особисті зв'язки.
Основне призначення епістолярного стилю — регулювання правових, ділових, виробничих контактів, зв'язків між суб'єктами правових відносин, ділового партнерства та підтримування стосунків в родинах і дружніх колах. Отже, призначення епістолярного стилю – обслуговувати спілкування людей у всіх сферах їхнього життя у формі листів.
За тематикою й змістом листи можуть бути найрізноманітнішими в залежності від сфери їх використання та інтересів адресатів. Листування поділяється на два типи: офіційне (службове) та неофіційне (приватне).
Офіційним є листування між державними органами, установами, організаціями та між службовими особами, які підтримують офіційні стосунки. Таке листування входить до сфери офіційно-ділового стилю.Неофіційне (приватне) листування відбувається між особами, які мають неофіційні стосунки. Воно має переважно побутовий характер – родинний, інтимний, дружній – і перебуває у сфері дії усного розмовного стилю. Тому не всі стилісти визначають епістолярний стиль, вважаючи його писемним різновидом (підстилем) усного розмовного.Крім листів до епістолярного стилю відносять щоденники, мемуари, записники, нотатки, календарі.
Основні ознаки:- персональність; - інформаційна цілеспрямованість (зазвичай на конкретного адресата); - авторське «я»; - наявність певної композиції: початок, що містить шанобливе звертання; головна частина, у якій розкривається зміст листа; кінцівка, де підсумовується написане, та іноді постскриптум (P.S. — приписка до закінченого листа після підпису).
 Євген Маланюк ЛистТак. Без Тебе повільна, нестямна загибель, Батьківщино моя, Батьківщина німа! Навіть гіркість в черствому щоденному хлібі Мстить, нагадуючи, що Тебе нема. А пусті, нескінченні, бездонні ночі, А ворожі, навіки вже страчені дні, Коли марно палаєш, а ворог регоче, А доба ось гримить у залізі й вогні. І от знову дощі. Не дихнеш, не промовиш Крізь завісу просторів у скудний мій день Ані леготом піль, ані квітом любови, Ані шумом топіль, ані вітром пісень. Та у муках ночей, під нещадними днями, За безкрилим триванням цих згублених літ Виростає ось мудрість, важка, наче камінь,— Одинокий безрадісний плід.
Ліна КостенкоЛист   На одному з малих полустанків я чекаю поїзда  зранку. Влаштувалась в кутку на лаві, щоб мене не  знайшли цікаві. Протяг має в’їдливий присмак паровозного  сизого диму, і стоїть неумитий присмерк за розхитаними дверима.  Десь там брязкіт і скреготіння, залізничний  постійний шум…  Я поклала папір на коліно, я стревожені  вірші пишу. Наче прозу пишу - без розбивки на рядків  розмаїті пласти, щоб здавалось на перший  погляд, що пишу я звичайні листи.  Власне, це недалеко від правди.  Інша форма — той самий зміст. Адресовані  людям вірші — найщирший у світі лист.


title: 4 клас. Прикметник

text:
1. Спиши текст, вставляючи на мiсцi крапок пропущені букви. Підкресли
    прикметники, вжиті в переносному значенні.
         Білокоса чарівниця з..ма примчала на білому коні у сади i парки. Торкнулася чарівною паличкою в..рхiвок  д..рев. I заіскрилися на них  кр..шталевi шати: срiбнi м..режанi намітки, бiлi пишні платтячка.
    На з..млi іскриться гаптований килим. У в..сокому холодному небі повільно пл..вуть хмари, ніби в..ликi бiлi кораблі .
2. Склади текст з деформованих речень. Добери заголовок.
    Підкресли прикметники та визнач їх число i рід.
 ми Щасливі, що на народилися чудовій такій, багатій, мальовничій землі – Україні на славній нашій. корінь роду Тут нашого українського, давнини що сивої сягає. не І де були б, скрізь землі поклик відчуваємо рідної, аж до радісних хвилюємося сліз, слово зачувши рідне.

3. Удоскональ текст, використавши прикметники подані у дужках.
    Запиши утворений текст.
 Ранок
   Ранок після ночі. Зірки пірнули в безодню неба. Пiднiмається туман. Тихо навкруги.

(лiтнiй, зимовий, ясний, короткої, довгої, теплої, холодної, блiдi, яскраві, в синю, в темну, похмурого, ясного, безхмарного, сивий, густий, блідий ).
4. Прочитай словосполучення. До прикметникiв, вжитих у переносному значенні, добери прикметники з прямим значенням. Склади i запиши речення з
    будь-якою парою словосполучень.
гарячий привіт –
залізна воля –
глибокий сон –
кам`яне серце –
світла думка –
пуста голова –
холодний погляд –

5.  До поданих прикметникiв добери антоніми. З одним з них склади і запиши речення
глибокий –
дрібний –
порожній –
відважний –
суворий –
бурхливий –
швидкий –

6.  До поданих прикметникiв добери синоніми. З одним з них склади і запиши речення
міцний –
блакитний –
акуратний –
виразний –
балакучий –
високий –
веселий –

7. Доповни речення порівняннями.
Запиши.
    У студеній високості народилися сніжинки i летять на землю в гості,
 мов … . Усе було вкрите снігом, мов ... .
    I у полi , i в лiску закружляли у танку цi малесенькі сніжинки,
         мов ... .
8. Випиши прикметники разом з іменниками та визнач їх відмінки.
Соловейко
     Соловей гарний i граціозний птах. В нього високі лапки, тонкий
дзьоб i великі очі. Спинка рудувато- бура, грудка свiтло-сiра, з зеленими цяточками, черевце біле. Хвіст досить довгий, рудий. Пір'я м`яко, щільно прилягає до тiла. Соловей дуже моторний, спритний, пересувається по землi короткими стрибками.

9. Подані словосполучення заміни за зразком i запиши.
Галявина в лiсi - лісова галявина.
Пiснi солов`я -
Кора дуба -
Зарості очерету -
Поля пшениці -
Хліб з жита -
Плаття з шовку -
Шафа для книг -
Книга з бiблiотеки -


title: Усі шляхи до Канева ведуть

text:
Усі шляхи до Канева ведуть…
	Недільного ранку 10 березня 1861 р. ще продовжували надходити листи, телеграми, вітання з днем народження, а у відповідь летіла гірка звістка — Шевченко помер... Так згасла свіча великого сина України, велета світової культури Тараса Шевченка.
Протягом трьох днів після смерті тіло Тараса Шевченка перебувало у церкві при Академії мистецтв.
На панахиду  прийшли представники української, польської та грецької громад Петербурга. На жаль, через брак грошей брати Йосип, Микита та сестра Ярина на похорон не приїхали.
	 Труну з тілом поета на Смоленське кладовище Петербурга несли студенти.
	Поховали Тараса Шевченка у Петербурзі на Смоленському кладовищі поруч з академіками, професорами Імператорської Академії мистецтв.
			 																						У день смерті Тараса Шевченка його друзі:  художник Григорій Честахівський, брати-літератори Михайло та Олександр Лазаревські - вирішили відповідно до волі поета поховати його в Україні, адже про це він просив у “Заповіті”, у Каневі мріяв оселитися, та й передсмертними словами 47-річного Тараса були слова: “До Канева...”
	Тарас Шевченко напророкував собі й свою першу могилу, бо, створивши до 1200 живописних робіт, власне Петербургу присвятив єдиний малюнок - "Куток Смоленського кладовища в Петербурзі", де й був похований...
 Після похорону  Михайло Лазаревський звернувся до петербурзького військового генерал-губернатора з проханням видати дозвіл на перевезення тіла Шевченка з Петербурга в Україну. У квітні 1961 року необхідні папери були підписані.

8 травня 1861 року домовину з тілом поета викопали і несли
через увесь Петербург
до Московського вокзалу,
а далі залізницею перевезли до Москви.
11 травня процесія прибула до Москви, де домовину з прахом Тараса Шевченка поставили у церкві святого Тихона.
Далі шлях проходив через Тулу, Орел, Глухів,
Кролевець, Батурин, Ніжин, Бровари до Києва. Тіло поета везли кіньми. Супроводжували домовину Григорій Честахівський та
Михайло Лазаревський.

18 травня жалобна процесія прибула до Києва. На Ланцюговому мосту студенти університету випрягли коней і впряглися у віз самі, щоб  довезти Шевченкову домовину до церкви Різдва Христового, що на Подолі.
Під час відспівування до церкви ввійшла молода пані в глибокому траурі і поклала на труну терновий вінок. Є гадка, що це княжна Варвара Рєпніна, яка кохала Тараса Григоровича.
	20 травня 1861 року пароплавом «Кременчук» останки Кобзаря перевезено з Києва до Канева.
	 Веснянi води близько пiдступили до мiста, i пароплав причалив до невеличкого острiвця за 200-300 м вiд твердого берега, але жоден з рибальських човнiв не мiг витримати ваги домовини. Не можна було i перенести її на руках бродом. Тодi запрягли двi пари круторогих волiв у козацького воза i по мiлині перевезли труну на суху землю.
 	22 травня канівський протоієрей Гнат Мацкевич вiдслужив Заупокiйну Лiтургiю i виголосив надгробне слово, яке завершувалось так: «Благовiй же, Україно: в нас покоїться прах Тараса Шевченка! Тут, на однiй з найвищих гiр Днiпрових, як на горi Голгофi, подiбно Хресту Господньому, водрузиться хрест, що його бачитимуть i по цю, i по ту сторону Днiпра».
	Дві доби домовина перебувала в Успенському соборі. Брати хотіли поховати Тараса Шевченка біля стін Успенського собору, але Григорій Честахівський, який супроводжував прах великого поета, зумів відстояти виконання останньої волі Тараса.

	Вiд собору похоронна процесiя прямувала на Чернечу гору  через гори i лiс. Юнаки i дiвчата самотужки везли важкого воза – з великої шаноби до Тараса. «Винесли гріб, поклали на козацький віз, накрили червоною китайкою. Замість волів впрягся люд хрещений, і повезли діти свого батька, що повернувся з далекого краю до свого дому», —згадував Григорій Честахівський.
Г.Честахiвський залишився в Каневi i вирiшив насипати над прахом поета високу могилу. На могилi встановили великий дубовий хрест. Похорон Шевченка вiдбувався саме в тi днi, коли цар «дарував» крiпакам волю.
Біля могили зiбралося кiлька тисяч люду, було виголошено двi проповiдi та шiсть промов. Похорон тривав до вечора.
	Варфоломій Шевченко, троюрідний брат Тараса Григоровича, понад 30 років клопотався про збереження та упорядкування братової могили у Каневі.  У 1891 році  за 100 карбованців сріблом він викупив шматок землі під Шевченковою могилою  й подарував його місту Каневу, щоб захистити Тарасову усипальницю.
На цій землі не дозволялося нічого будувати, не можна було і перетворювати її на кладовище. Водночас, могила мала бути відкритою для відвідувачів.
Міська дума Канева дар Варфоломія Шевченка не прийняла і утриманням могили не переймалася. Місцева влада, на жаль,  обмежувалась лише наглядом за відвідувачами Тарасової гори.
	Сьогодні над могилою Тараса Шевченка стоїть пам’ятник, споруджений у 1939 році.
Музей Тараса Шевченка у Каневі
Тарасова світлиця – перший народний музей у Каневі
 Усі шляхи України у Каневі сходяться: ніде не будь, а в Каневі побувай, з Чернечої гори на світ подивися!
Дякую за увагу!

Автор Марія Харук


ЛЕКСИКОЛОГІЯ І ФРАЗЕОЛОГІЯ


Український світ Миколи Гоголя в оповіданні «Вечір проти Івана Купала»


НАТУРАЛІЗМ І ПСИХОЛОГІЗМ У МОВОЗНАВСТВІ


title: НЕНАГОЛОШЕНІ /Е/ /И/ В КОРЕНЯХ СЛІВ, ЩО ПЕРЕВІРЯЮТЬСЯ НАГОЛОСОМ

text:
Ненаголошені /е/ /и/ в коренях слів, що перевіряються наголосом.

Земля
´
2 скл  5 б 5 зв

Каліграфічна хвилинка
Ел   ел   ля    ми    Земля
Наша планета - Земля.

Зима – зими
Весна – весни
Село - села

´
´
´
´
´
´

Фізхвилинка
Робота з підручником
вправи 181
вправи 182
Гра “знайди речення”

Усі люди називаються                     на планеті З..мля
Це тому, що ми живемо                 куля.
Земля - це велетенська               краю до краю З..млі.
Ніч прослалася від                        з..млянами.
Домашнє завдання Вправа 183


title: Мовленнєвий етикет

text:
Знайомство
Звертання
Вітання
Прощання
Поздоровлення
Вибачення
Прохання

  Запрошення
Пропозиція
Порада
Відмова
Співчуття
Комплімент
Схвалення

Мовні ситуації:
“Ніщо не обходиться нам так дешево і не ціниться так дорого,
 як ввічливість”
М.Сервантес

вибачення та подяка.
Звертання та вітання,
Доречнішими є словоформи дієслова :
Вибачати,
Вибач,
Прошу вибачити,
Прошу вибачення,

“извиняюсь”           “вибачаюсь”
“Przepraszam”         “ перепрошую”
“спаси Богь”                   “спасибі”
“ danken”                        “дякувати ”

Слово “дякуючи” має єдине значення як дієприслівник теперішнього часу, недоконаного виду дієслова “дякувати”.
Спасибі – дякую ?
Мовна ситуація.У магазині:покупець - продавець
                                                    в народних прислів'ях
                                                  та
приказках …


Написання букви “Ц


Лексикологія української мови як учення про лексичний склад
Лексикологія - розділ мовознавства, що займається вивченням лексики.
Лексичне значення слова. Типи лексичних значень
Слова, які не мають переносних (вторинних) значень, називають однозначними.
Переважна більшість слів української мови є багатозначними - слова, які виражають кілька значень. (наприклад, лексема сідати означає займати місце; приступати до роботи, що виконується; бути ув'язненим; мешкати;приземлятися; обмежувати себе чимось у харчуванні).
		Пильна увага до багатозначного слова дає можливість виявити нерівноцінність його значень: одне із значень виділяється як головне, його називають прямим, решта переносним.
Основні типи переносних значень слів
Метонімія – це перенесення назви з одного класу предметів на інший, які межують між собою, перебувають у органічному зв'язку. (наприклад: Весь стіл заставлено сріблом).Синекдоха – це тип перенесення назви частини на назву цілого, і навпаки. (Наприклад: Ґринджолами мовчазно кожух проїхав (М. Драй-Хмара)).Метонімія і синекдоха ґрунтуються на понятті суміжності, але для синекдохи специфічним є те, що ця суміжність кількісного характеру – загальніша і конкретніша назви: Він скрізь руку має, а ми що? (І. Карпенко-Карий)
Метафора-це тип переносного вживання слова, що ґрунтується на подібності тих або  інших ознак. (Наприклад: І земля, і вода, і повітря – все поснуло).
Метафора може бути побудована на подібності:
Форми: Помережав вечір кудрявий льодяними ґратами вікно(М.Драй-Хмара) ;
Кольору: Сонце Хилилося уже на захід і кривавим блиском обливало сніжні полонини(І. Франко)
Властивості: Відомо,що за людина з нього – кремінь;
Вияву почуття: Думки, спогади краяли серце костомарова (М. Івченко);
Поведінки, способу дії: Втома крадеться тихо, але він втомі ззяти себе не дає (В. Бичко)

Синоніми та їхні види
Синоніми – це слова, які мають близьке або тотожне значення, але різні за звучанням.
Розрізняють лексичні і контекстуальні синоніми.
Лексичні – це такі синоніми, які належать до однієї частини мови і мають певний відтінок у значенні. (Наприклад: поспішати і квапитися мають однакове значення - “ намагатися якнайшвидше зробити що-небудь”).
Контекстуальні – це такі слова або словосполучення слів, які лише в контексті мають близьке значення. (Наприклад: Гуде вогонь… І спить в печі веселий сатана)
Антоніми та їхні види
Антоніми – це слова переважно однієї частини мови, які мають протилежне значення.
Антоніми широко використовуються в художньому стилі для творення таких стилістичних фігур, як антитеза та оксюморон.
Антитеза – це протиставлення різко контрастних понять для створення художнього образу. (Наприклад: ситий голодного не розуміє).
Оксюморон – це стилістичний прийом поєднання двох антонімічних понять, що логічно виключають одне одного. (Наприклад: Гукала тиша рупором перонним).
Лексика української мови за походженням
Лексика української мови поділяється на дві групи – споконвічно українська і запозичена.
Споконвічно українська лексика формувалася у такій послідовності:
Індоєвропейська  праслов'янська  східнослов'янська  власне українська.
Запозичені слова поділяють на: запозичення зі слов'янських мов та запозичення з неслов'янських мов.

Власне українські слова
Виникають на українському мовному ґрунті після розпаду давньоруської єдності слов'ян,під час формування української нації та протягом усього розвитку мови
( вареники, сніданок, гай, мрія, очолити та інші).
Фонетичні та граматичні знаки:
Чергування  [о], [е] з [і]: село – сільський.
Заміна [е] на [о] після шиплячих та [й]: женити – жонатий.
Наявність суффіксів: -ник, -івник, -ець, -анн, -ач, -яль, -ив, -юк, -ар, -есеньк, -ощ та інших: ворожнеча, плаксій, викладач.
Наявність префіксів: су-, перед-, по-, прі-: передчасно, подвір'я, прірва, посадити.

Запозичені слова
Індоєвропейські слова складають важливий шар української мови. Вони називають предмети і явища, тварин, рослин, числа, дії, продукти, родинні зв'язки. (Озеро,око, босий,брати, сто, тато,батько, вівця).
Праслов'янська лексика утворилася, коли слов'яни жили спільним життям. Позначають людей, тварин, взуття, одяг, предмети, прикраси, обряди, абстрактні поняття. (правда, вікно, чоловік, жінка,голуб, Купала, вітер та інші.)
Спільносхіднослов'янські слова виникли коли із слов'янської мовної єдності виділилася група східних слов'ян. Спільнослов'янських слів в українській мові дуже багато. ( Щока, кулак, озима, пряник, хороший, сьогодні, тепер тощо).


title: "Василь Андрійович Симоненко"

text:
Василь Андрійович Симоненко
       …на  світі  безліч  таких,  як  я,Та  я,  їй-богу,  один.У  кожного  Я  є  своє  ім'я,На  всіх  не  нагримаєш  грізно,Ми  -  не  безліч  стандартних  "я",А  безліч  всесвітів  різних.
                            Василь Симоненко  “Я…”

       Василь Симоненко народився в с Біївці Лубенського р-ну на Полтавщині 8 січня 1935 р.  Ріс без батька, мати працювала в колгоспі. Протягом 1942—1952 pp. майбутній поет навчався в школі: 4 класи — у Біївцях (1942—1946), решта — у сусідніх селах Єньківцях (1946—1947) і Тарандинцях (1947—1952). Ще у школі Василь почав складати вірші, і школярі називали його гучним словом «поет». У 1952 р. закінчив із золотою медаллю середню школу в Тарандинцях.

       Згодом вступив на факультет журналістики Київського університету імені Т. Шевченка. Брав участь у літературній студії імені Василя Чумака (СІЧ).З 1957 працював у газеті «Черкаська правда», власкором «Робітничої газети». Як журналіст, у своїх статтях показував хиби партійно-бюрократичного апарату, через що зазнавав систематичного цькування з боку офіційних владних структур, потім, у 1960—1963 pp.,— у газеті «Молодь Черкащини».

«Робітнича газета»
“Молодь Черкащини”
«Черкаська правда»
       Василь Симоненко познайомився зі своєю дружиною Людмилою у редакції газети "Молодь Черкащини". На відміну від талановитого письменника, дівчина працювала звичайною друкаркою. Втім, була дуже вродливою. Збереглася велика епістолярна спадщина, у тому числі й листи, що засвідчують щирість почуттів Василя Симоненка до Люсі-малюсі, як він ласкаво називав свою дружину. Крізь ці листи відкривається потаємна завіса сімейних взаємин, ті умови й обставини, в яких проростав і мужнів талант українського поета з когорти шістдесятників.
       Листи Василя Симоненка до Люсі-малюсі (їх збереглося більше 20) — це щира сповідь поета перед коханою людиною, перед світом, що зрештою переливається у поетичні рядки: "Ти і я — це вічне, як і небо". Палке кохання створювало той душевний настрій, яким переймається і ліричний герой його віршів "Закохана", "Одинока матір", "Дума про щастя", "Там у степу схрестилися дороги" та багатьох інших чудових поезій.
      Згодом, 22 лютого 1958 р.,  у пари народився син Лесь (Олесь). Як і кожен батько, Василь був щасливий. Щастя переповнювало його душу. Того вечора — в переддень свята Радянської Армії, виступаючи в міському Будинку офіцерів, він не втримав своєї радості і сповістив присутніх: "Сьогодні народився ще один захисник Вітчизни, а я його тато". Слова' ці були тепло зустрінуті оплесками. Леся не захопило полум'я поезії і взагалі творча робота на літературній ниві.

      Перша збірка поезій «Тиша і грім» з'явилася у 1962 році й одразу стала подією у літературно — мистецькому житті України. Це єдина прижиттєва збірка поета.

       Навесні 1960 року в Києві було засновано Клуб творчої молоді. Учасниками цього мистецького утворення стали Алла Горська, Ліна Костенко, Іван Драч, Іван Світличний, Василь Стус, Микола Вінграновський, Євген Сверстюк та інші. Василь Симоненко брав активну участь у роботі клубу, багато їздив по Україні, залучався до літературних вечорів та диспутів, виступав на творчих вечорах...
       Точкою останнього відліку для Василя Симоненка була подія, що сталася влітку 1962 року на залізничному вокзалі в Черкасах. Між буфетницею тамтешнього ресторану і Симоненком випадково спалахнула щонайбанальніша суперечка: за кільканадцять хвилин до обідньої перерви самоправна господиня відмовилась продати Василеві пачку цигарок. Той, звичайно, обурився. На шум-гам нагодилося двоє чергових міліціонерів і, ясна річ, зажадали в Симоненка документи. Не передбачаючи нічого, Симоненко пред'явив редакційне посвідчення. А далі...

       Далі були побої в районному відділку міліції. Побої особливо жорстокі, біль яких невгамовно мучив Симоненка до самої смерті.
      13-го грудня 1963р. поет помер у черкаській лікарні (за офіційною версією, від раку), похований у Черкасах.

       У 1964р. вийшла посмертна збірка «Земне тяжіння» (книгу було висунуто на здобуття Державної премії УРСР ім. Т.Г. Шевченка 1965р. (посмертно), але лауреатом того року став М. Бажан). Минуло 15 років офіційного забуття поета і у 1981 р. з'явилася книга вибраного «Лебеді материнства» з передмовою Олеся Гончара.Василеві Симоненкові посмертно присуджено Державну премію України імені Т. Шевченка, у 1995 р.
Фотогалерея

Де зараз ви, кати мого народу? - Василь Симоненко


3 клас. Українська мова. Диктанти або списування. Іменник.


Наочне моделювання


3 клас. Українська мова. Тести 5. Будова слова. 2 варіант.


ВЕЛИКИЙ КОБЗАР. Версія 2


title: Новітні технології навчання учнів на уроках української мови та літератури

text:
P.S.!

95
90
80
70
50
30
26
10
90%
70%
89%
73%
75%
71%
72%
67%
91%
70%
3
5
1
2
6
4
20%
5.
60%
4.
10%
3.
5%
2.
5%
1.
1
2
5
4
?


title: Написання листа

text:
Урок розвитку зв’язного мовлення
3 клас
Підготувала
Кріт Діна Анатоліївна
вчитель початкових класів
Корсунь-Шевченківської ЗОШ І-ІІІ ступенів №1
Відгадайте загадку:
 Ми хоча і не крилаті,
Летимо в міста і села,
Несемо для вас, малята,
Звістки щирі та веселі.
                    (Листи)
Тема уроку:
Написання листа
Робота з таблицею

Словникова робота
     Конверт
   адреса
 індекс
          листоноша
     адресат
Робота з підручником
С. 75, впр.172
Фізкультхвилинка

Зразок листа
Доброго дня, дорога сестричко Оленко!
Листа від тебе одержав. Щиро дякую. Ти питаєш про мої шкільні справи. Розповім усе по порядку. Вчуся добре. Нещодавно одержав «12» з математики. Захоплююсь спортом, відвідую гурток шахів. Які у тебе новини? Якими цікавими справами захоплюєшся ти? Передавай мої найщиріші вітання бабусі.
До побачення. Міцно цілую і обнімаю вас усіх.
5 березня 2014 р.                             Твій брат.

Самостійне написання листа

Перевірка самостійної роботи
Зачитування написаних листів учнями

Гра “Пошта”
 Що потрібно знати, щоб лист дійшов до              адресата?

Індекс, він потрібний машині, яка сортує листи на пошті. За цифрами вона визначає, куди, в який район слід відправити листа. (Місто, назву вулиці, номер        будинку і квартири.
Практична робота
Підписування конверта

Підсумок уроку
Чого навчилися на уроці?
Чому потрібно вміти писати листи?
Чому         потрібно вміти
                    підписувати конверт?
Источники изображений

http://www.avazun.ru/photoframes/&sort=&p=10

http://s59.radikal.ru/i163/0811/73/ad11fb505124.png


title: Односкладні речення

text:
Односкладні речення
8 клас

1. Укажіть означено-особове  речення :
1. Умивай же біле личко
 дрібними сльозами
(Т.Шевченко).
2. Не страшні для мене вітри
(Леся Українка).

3.Всі шляхи позамітало
в полі (Б.Грінченко).

4. Ще з юних літ мені
 відкрилась правда (Л.Костенко).
2. Укажіть неозначено-особове  речення :
3. Задзвонили в усі дзвони
по всій Україні (Т.Шевченко).

2. Не називаю її раєм,
 тую хатиночку у гаї над чистим
ставом край села
 (Т.Шевченко).

1.Розвійтеся з вітром,
листочки зів'ялі (І.Франко).

4.Обуха батогом не перебити
(Л.Глібов) .
3.Позначте безособове речення  :

Важко дихалось у ці
похмурі осінні дні
(М.Коцюбинський).

2.За одного битого
 двох небитих дають
(Нар.тв.).
3. Були полки і зброя розмаїта
(Л.Костенко).
4.Раз опечешся, другий
 - остережешся(Нар.тв.).
     4.Укажіть  узагальнено-особове речення:
3.Умій сказати, умій і змовчати
(Нар.тв.).
2. Козацькому роду нема
переводу
 (Нар.тв.).
1. Прокидалось усе та цвіло
навкруги (П.Грабовський).

4. Люблю легенди нашої родини
( Л.Костенко).
5.Укажіть рядок, що містить називне речення:

4. Прозорий гай.
Тремтячий лист. Осіння
світла акварель
(М.Вінграновський).

2.Був знак мені. І дуже
Дивний знак (О.Гончар).
3. Мальви біля хати(Л.Костенко).

1.В городі піч. На гудині
череп’я  (Л.Костенко).
6. Якою з поданих форм не може бути виражений головний член безособового речення :
Дієсловом дійсного способу
 теперішнього часу 3-ї особи
множини.
2. Прислівником.
3. Інфінітивом.
2.Дієслівними формами
на -но, -то.

7. Укажіть безособове речення,  у якому головний член виражений особовим дієсловом у значенні безособового :
1. Язиком поле не орють ( Нар.тв).
2. На вільну душу ланцюгів
 нема (Ю.Збанацький).

3. Починало вечоріти(О.Гончар).

2.Цілі вулиці викошено огнем-косою
(В.Козаченко).
8 .Позначте односкладне неповне речення:
4. Ні тобі вітерцю, ні тобі
лялечки в блакиті (Є.Гуцало).
3. Не забудь, не забудь, юних
днів, днів весни (І.Франко).
2. Гарно у таку пору в полі
(Панас Мирний)

2. Вірю в людину
(М.Сингаївський).

9. Позначте речення, у якому правильно підкреслено граматичну основу :
4. Словами серденька не
обдурити
(Леся Українка).

2. Людина має бути
не тільки
 здоровою, а й гарною.
(О.Гончар).

3. Мені страшно (М.Луків).
1.Поговоримо думами тихо
(Леся Українка).

10. Позначте безособове речення головний член якого виражений прислівником:
4. Давно вже порожньо в
 моєму серці (Панас Мирний)

2. Багато слів страшних
тут наговорено (Л.Костенко).

3. Без труда нема плода
 (Нар.тв.).
1.Плащ пробито в кількох
місцях  (Ю.Яновський).
11. Позначте безособове речення, головний член якого виражений  «інфінітив +прислівник»:
4. Як сумно тій людині жить,
яка в житті не знала суму
(М.Рильський).

2. Багато слів страшних
тут наговорено (Л.Костенко).

1. Надворі було ясно,  місячно
 (І.Франко).
2. Не потрібно топити думки
 у словесній воді (О.Корнійчук).
12. Позначте  речення , у якому неправильно підкреслено члени речення:
4. Чудесна київська осінь
(Остап Вишня)

2. Багато слів страшних
тут наговорено (Л.Костенко).

3. Із можливого в чудесне
перекинуто мости
 (М.Рильський).
Не можна затуляти
сучасним  життям життя
 тисячоліть (Ю.Яновський).


title: Буква В

text:
В
   Буква В така цікава;
Стовпчик зліва, дужки справа.
Так в алфавіті живе
Всім потрібна буква “В”.

     Вовк ведмедя розбудив:
Вже весна, гуляти йди!
 Виліз  велетень з барлоги,
Вовк втікає в ліс від нього.
Загадки,прикмети, приказки…

Вийшла мишка із нори
Весну зустрічати.
Вітерець війнув згори.
Вже пора гуляти.
ВИШЕНЬКА
     Ранньою весною
В нашому садку
Я сама садила
Вишеньку струнку.
І шумить листвою –
Вже така, як я!-
Від усіх найкраща
Вишенька моя.

СКОРОМОВКИ
   Ворона               проворонила                               вороненя.
В

        Водовоз віз воду з водопроводу.

ЗАГАДКИ
    Червоніє зелен-сад,
Намистинки скрізь висять.
Як достигнуть, їх їдять,
Тільки кісточки летять.

     Хто це каже: “Кар-кар-кар”?
Хто літає поміж хмар?
Це дзьобата горда пані
Ходить в чорному жупані.
Як зоветься ця матрона?
Знають всі, що це…

ВОРОНА
ЗАГАДКА
  Що це за пан?
З тіста жупан,
Сир у жупані,
А сам у сметані.

ЗАГАДКА
  Дощ побіг за річку,
Загубивши стрічку.
Кольорів на ній багато,
Треба всі порахувати.
Прислів’я, приказки ВІК ЖИВИ – ВІК УЧИСЬ.
         ВОРОН  ВОРОНОВІ  ОКО НЕ ВИКЛЮЄ.

Десять разів відміряй, а раз відріж.
Плаває, як вареник у маслі.
Плаває, як вареник у маслі.
Фразеологізми
      ВИВОДИТИ  НА  ЧИСТУ  ВОДУ.
      ВИВОДИТИ НА СВІТЛО ДЕННЕ.
ПРИСЛІВ’Я


ІНТЕГРОВАНИЙ УРОК ЛІТЕРАТУРИНА ТЕМУ“ВІЙНА І ДОЛЯ ЛЮДИНИ В ЛІТЕРАТУРІ НАРОДІВ СВІТУ”
МЕТА УРОКУ: показати зображення Великої Вітчизняної війни в літературі 1941 – 1945 років, зробити огляд прози і поезії часів Великої Вітчизняної війни в літературі трьох народів: українського, російського, англійського; формувати комунікативні навички  через застосування проектної діяльності; розвивати уміння логічно мислити, структурувати і узагальнювати матеріал; виховувати особистість, що має історичну пам’ять і повагу до подвигу радянських бійців і Великій Вітчизняній війні.

ТЕХНОЛОГІЇ: проектна, ВКТ.

ПРОБЛЕМА: виховання патріотизму у молодого покоління (на прикладах літературних творів)

ОЧІКУВАНИЙ РЕЗУЛЬТАТ: учні самостійно формулюють підтеми і створюють проекти ( презентації, ролики, літературні альбоми, альманах)
       ПЛАН РОБОТИ ТВОРЧИХ
                         ГРУП
Актуальність  теми війни в житті і творчості українських, російських, англійських поетів і письменників.
“Правда, обпалена  війною…”  очима поетів і письменників.
Трагедія війни крізь призму часу.
Я ЄСТЬ НАРОД,
ЯКОГО ПРАВДИ СИЛА
НІКИМ ЗВОЙОВАНА
ЩЕ НЕ БУЛА…
                       П.Г. Тичина

КЛАС ПОДІЛЕНО НА ТРИ РОБОЧІ ГРУПИ: УКРАЇНОМОВНА, РОСІЙСЬКОМОВНА, АНГЛОМОВНА.
У КОЖНІЙ ГРУПІ ВИДІЛЕНО ТРИ ПІДГРУПИ:
БІОГРАФИ – КОРИСТУВАЧІ ПК;
АНАЛІТИКИ – ЛІТЕРАТУРОЗНАВЦІ;
ІМЕЙДЖЕНМЕЙКЕРИ

Мотивація навчальної діяльності - показ фрагменту кінофільма “9 рота”; http://www.youtube.com/watch?v=iuOcLoqo5e0- бесіда за відеокліпом;Висновок: тема війни хвилює різні  покоління  людей.
Война – жесточе  нету слова…
Война – печальней нету слова…
Война – святее нету слова
В тоске и славе этих лет…
И на устах у нас иного
Еще не может быть и нет…
   Початок  інтегрованого уроку
Група біографів працює над  створенням  проекту
Група аналітиків – літературознавців захищає свій проект
Ілюстрації до уроку
                      Балада про солдатаДе ген-ген за полем - полемСтелиться долина,Там колись ступав солдат,Там в бою загинув…
Серед тихої, сумної
 Скорботи-долиниІз краплин палкої крові
Виросла калина.
До людей, до вітру в поліВіти простягає,А дівчина від солдата Вістей дожидає…

Мати все чекала сина -Небо в сірі грати .І дождали,що хлопчину - В долині ховати.

І дождали перемоги
Над ворогом клятим, Та не вернеться з дороги,Не прийде солдатик .Що ж тепер лишилось їм?Спогади та сльози,Тільки добра вічна пам*ять Й денно-нічні грози…

      Петрова Юлія, 11 – а клас

                           ВОЙНА
Она пришла вся в черном одеянии
Царица хаоса по имени Война
И жаждет она крови и страдания, Она давно не верит в чудеса .
Но люди, веря и в любовь, и в верность,
С отвагой благородною шли в бой,
Их страх переполняла смелость,
Забытая войной среди глуши…
Ее не ждали и не приглашали в гости
Она – незваный гость, ей все равно
В ее душе так много злости,
Жизнь для нее – сплошное черное пятно
Любите мир, друзей, семью,
И жизнь единственную свою
Да здравствует мир на все века,
А в сердце вечно юная весна!

           Капобель Анастасия , 11 – б класс


title: Василь Андрійович Симоненко

text:
Васи́ль Андрі́йович Симоне́нко
Васи́ль Андрі́йович Симоне́нко (* 8 січня 1935, с. Біївці — † 13 грудня 1963, Черкаси) — український поет і журналіст, шістдесятник.
Васи́ль Андрі́йович Симоне́нко (* 8 січня 1935, с. Біївці — † 13 грудня 1963, Черкаси) — український поет і журналіст, шістдесятник.
Спочатку вчився у Біївській початковій школі. Після закінчення середньої школи в Тарандинцях вступив на факультет журналістики Київського університету.

Закінчив факультет журналістики Київського університету (1957) і працював в обласній газеті «Черкаська Правда» і «Молодь Черкащини», пізніше кореспондентом «Робітничої Газети» в Черкаській області. Писати вірші почав ще в студентські роки, але в умовах прискіпливої радянської цензури друкувався неохоче: за його життя вийшли лише збірки поезій «Тиша і грім» (1962) і казка «Цар Плаксій і Лоскотон» (1963).
Васи́ль Андрі́йович Симоне́нко (* 8 січня 1935, с. Біївці — † 13 грудня 1963, Черкаси) — український поет і журналіст, шістдесятник.
Уже в ті роки набули великої популярності самовидавні поезії Симоненка, що поклали початок українському рухові опору 1960-70-их pp. Тематично вони становили сатиру на радянський лад («Некролог кукурудзяному качанові», «Злодій», «Суд», «Балада про зайшлого чоловіка»), зображення важкого життя радянських людей, особливо селянства («Дума про щастя», «Одинока матір»), викриття жорстокостей радянської деспотії («Брама», «Гранітні обеліски, як медузи …»), затаврування російського великодержавного шовінізму («Курдському братові») тощо. Окремий значний цикл становлять твори, в яких поет висловлює любов до своєї батьківщини України («Задивляюсь у твої зіниці», «Є тисячі доріг», «Український лев», «Лебеді материнства», «Україні» та ін.).
Васи́ль Андрі́йович Симоне́нко (* 8 січня 1935, с. Біївці — † 13 грудня 1963, Черкаси) — український поет і журналіст, шістдесятник.
Самвидавною творчістю Симоненко, за визначенням критики, став на шлях, указаний Т.Шевченком, й увійшов в історію української літератури як визначальна постать боротьби за державний і культурний суверенітет України 2-ї половини 20 ст.

Доля літературної спадщини Симоненка невідома. Його самвидавна поезія, у сучасній Україні лише в незначній частині опублікована у сфальшованому вигляді, поширилася за кордоном і була опублікована (разом з фрагментами поетового щоденника «Окрайці думок») у журналі «Сучасність» (ч. 1, 1965) і в збірці вибраних поезій Симоненка «Берег чекань» (1965 і 1973). В УРСР по смерті Симоненка видано з його спадщини казку «Подорож у країну Навпаки» (1964), зб. поезій «Земне тяжіння» (1964), вибір із творчості «Поезії» (1966) та збірку новел «Вино з троянд» (1965; ці новели також увійшли у друге видання збірки «Берег чекань» за кордоном).

Радянська критика у перше десятиліття по смерті Симоненка намагалася паралізувати вплив його самвидавної поезії цілковитим замовчуванням її, одночасно канонізувати спадщину померлого поета як бездоганно «партійну», але в подальшому, за виразної тенденції до замовчування творчості Симоненка загалом, розпочато ревізію її як несумісної з «партійністю» в літературі (М.Шамота). Зате високу оцінку, з особливим підкресленням громадської мужності поета, дістала поезія Симоненка у самвидавній критиці (І.Дзюба, І.Світличний, Є.Сверстюк).
Васи́ль Андрі́йович Симоне́нко (* 8 січня 1935, с. Біївці — † 13 грудня 1963, Черкаси) — український поет і журналіст, шістдесятник.
Кінець


title: Фразеологія Лексикологія

text:
Фразеологія. Лексикологія. Повторення у кінці року”
Повторити й узагальнити знання з названих розділів науки про мову; закріпити навички й уміння користуватися різними групами лексики; доречно використовувати у мовленні фразеологізми; розвивати зв’язне мовлення, грамотність
Лінгвістичний  бліц-диктант1. слова та їх значення2.що слово означає3. тлумачний4. пряме і переносне значення9. власне українські та запозичені10. архаїзми, неологізми, діалектизми, терміни
Ніжна душа нашого народу бринить у слові. Слово, оповите любов’ю, вигранене вічністю, заходить у серце й настроює струни ніжності. З ніжної душі – слово ніжне й запашне, як розпростерта у світ неперевершена українська пісня. Дивиться мудрими очима вічність і розмовляє до нас зеленою травою, яблуневою весною, червоним осіннім зойком клена й ніжністю слова. Слово ніжне будить у нас людину, слово ніжне освячене любов’ю до найдорожчого на землі, слово ніжне сходить зорею й яскравіє, доки людина живе для добра, доки мудрість і праця квітчають землю, доки живе у людині жага творення (І Вихованець).
Доберіть синоніми до слів бринить, неперевершена, мудрими, праця
З’ясуйте за словником іншомовних слів значення і походження поданих слів. Каравела, кімоно, кінескоп, лідер, лотос, лоцман, магістраль, нотаріус, оптиміст, песиміст, репертуар, форзац, супермен.
Доберіть до слів означення. Складіть кілька речень з поданими словосполученнями (письмово).
3. До поданих іншомовних слів доберіть українські відповідники.
Автограф, біографія, декламація, експрес, гавань, диверсія, процент, бібліотека, фонтан, ін’єкція, інфекція, лауреат, премія, фініш

Запишіть слова,  вставте пропущені букви. Поясніть, якими правилами ви при цьому послуговувалися.
Д..скусія, Ч..каго, ш..фер, д..аметр, д..єта, Р..га, конферанс..є, ескадрил..я, Яф..а, Ц..церон, мір..а, тон..а, ван..а, бул..а,піц..а, сум..а.

Дискусія, Чикаго, шифер, діаметр, дієта, Рига, конферансьє, ескадрилья, Яффа, Цицерон, мірра, тонна, ванна, булла,піца, сума.

    1.Супутник в атмосфері – значить відкриті в космос двері. 2. У ХХ столітті вчені розробили теорію граничних навантажень, за якою людина, щоб не деградувати, мусить постійно тренувати свої інтелектуальні, емоційні та фізичні сили. 3. Лишив я легенів на мості, а сам пішов домів. 4. Низина, неукріплена частина міста, де жили ремісники, смерди, закупи, холопи, називалася подолом. 5. Садками ходить брунькоцвіт, а в небі злотозор. 6. Мир кому ж не ясномовен? Наш народ – це ж океан! Океан повен.

    Поясніть значення поданих фразеологізмів, доберіть до них антоніми, введіть кілька у речення.
1. За тридев’ять земель. 2. Хоч у вухо бгай  3. Вивести кінці . 4. Не видавиш слова  5. Не викурити й ладаном .

Виписати з творів М. Стельмаха
«Щедрий вечір» і «Гуси-лебеді летять»
 5 речень з фразеологізмами.

Дякую за роботу!

Використана література
1.Глазова О. П., Дика Н. М. Рідна мова. Плани-конспекти уроків. 6 клас. ІІ семестр. – К.: 2006. – 246с.
2. Тихоша В. І. Повторення й узагальнення вивченого в 6-му класі з теми «Лексикологія. Фразеологія» // Розробки уроків рідної мови для 6 класу 12-річної школи. ІІ семестр. Бібліотечка «Дивослова». – 2006. - №12. – С. 57-58.

Савченко Ольга Григорівна,учитель української мови та літератури Носачівської загальноосвітньої
 школи І-ІІІ ступенів
Смілянської районної ради
Черкаської області


title: "Фонетика"

text:
Фонетика
Фонетика – розділ мовознавства, який вивчає звуковий склад мови.

Голосних звуків шість:  а  ,  о  , у  , и ,  і  ,  е  .
Для передавання їх на письмі використовують десять літер: а, о, у, и, і, е, я, ю, є, ї.
Голосні звуки
Приголосні звуки
Приголосні звуки в певній позиції в слові можуть бути твердими, м’якими та пом’якшеними.
Приголосні л, с , н, ц, д, з, т, р, якщо далі йдуть ь, і, є, ю, я, стають м’якими.

Наприклад: зорі зор і , сіль сіл   , лялька
   л ал ка  .
Правило Лисиці-Дизинитириці
Сувора Лисиця-Дизинитириця завжди стає м’якою у стосунках, як одержує іграшки на іменини від єхидної єхидни, юного юриста, ясноокого яструба та м’якого знака.
Усі інші приголосні перед ь ніколи не стоять, а перед і, є, ю, я стають пом‘якшеними (позначається в транскрипції знаком  )

Український алфавіт


title: 4 клас. Займенник

text:
Прочитай вірш. Випиши з нього займенники.

Хороші друзі в мене є,
і ми – одна сім’я.
Ми завжди думаєм одне –
і ти, і він, і я.
Нам любе сонце й тихий гай,
долини і поля.
ми дуже любим рідний край –
і ти, і він, і я!
   2. Спиши речення. Займенники, що у дужках, використай у потрiбнiй формі.
      О, слово рідне - чисте джерело, (я) з дитинства в юність привело.
      За (ти) завше будуть мандрувати очі материнські i білява хата.
      Всім серцем любіть Україну свою - i вічно ми будемо з (вона).

3. Перебудуй текст, замінивши 1-шу особу однини на 2-гу особу однини.
    Я блукав по весняному лiсi. Настрій у мене був піднесений. Я радів весні. Та раптом мені почулося жалібне попискування.  На лiсовiй
стежині я побачив зайчика, який потрапив у сільце. Він дивився на
мене вологими очима i тремтів вiд страху. Моє дитяче серце підказало, як треба діяти ...
     Зайчик зупинився , вдячно подивився на мене i подався геть.

4. Постав займенники у потрібній формі. Запиши словосполучення.
  З (вона), пiд (ми), за (ти), перед (вiн), вiд (ви), у (вони), до (ми), у (він), зі (я), попереду (ми).

5. Прочитай речення. Випиши займенники. Визнач їх особу і число.
1. Сніговик вони ліпили, поки вистачило сили.
2. Ми є діти українські, хлопці і дівчата.
3. Ти постаєш в ясній обнові, як пісня линеш, рідне слово.
4. Ой вишеньки-черешеньки,червонії, спілі,
 чого ж бо ви так високо виросли на гіллі?
5. Я люблю вас дуже-дуже, ви — мої найкращі друзі!
7. Поплив  човен  в  синє  море,  а  воно  заграло.

6. Спиши текст, заміни іменник «весна» відповідними займенниками.
  Весна здається дівчинкою. Весну можна побачити на лузі, коли там верби розпушуються, чи в полі, коли весною квіти пишаються. Або на річці, коли на весну заглядається синя річка.
7. Виправте неправильно побудовані речення, уникаючи двозначності, і запишіть їх.
       1. У неділю Лариса зустрічатиме свою маму. Вона буде у червоній сукні. 2. Ми підійшли до клумби школи, навколо якої росли дерева. 3. Раптом заєць наскочив на вовка. Він злякався і почав тікати.
8. Добери замість крапок відповідні займенники. Запиши речення.
          … люблю свою рідну країну – дивовижну Україну. …  чудово вміє малювати квіти, птахів та комах. … пишалася своєю біленькою хатинкою. … завжди говориш правду. … пообіцяли маленькому Петрику подарувати собаку. …  захищаємо честь класу у спортивних змаганнях. … поїдете у чудову та дивовижну подорож.

       Вони – друзі птахів. Пташка влетіла в хату.
Вона замерзла й шукала затишку. Малята нагодували її. Діти відчинили квартирку. Узимку прилетіла синичка до вікна .
9. Перестав речення у тексті, віднови текст та запиши його.


ФРАЗЕОЛОГІЧНІ ЗВОРОТИ


title: Оберіть найдоречніше слово

text:
Оберіть найдоречніше слово
 Працьовитий, як

Долетіти
    довулика
Долетіти
    до вулика

  Тема: Розрізнення          префіксів і прийменників
Визначте мету уроку за допомогою картки
Мета: Розвивати вміння розрізняти префікси і прийменники, правильно їх писати

Дві розвідниці-бджолиВ вулик звістку принесли:При дорозі до села,Рясно липа зацвіла.
Дві розвідниці-бджолиВ вулик звістку принесли:При дорозі до села,Рясно липа зацвіла.

Розселіть слова у вулики:
(на)лапках
((про)літає
(з)бирає
(з)квітки
(до)вулика
(по)кружляла
(за)гули
(у)саду
  префікс                             прийменник

1. Щойно розцвіли перші квіти, бджоли почали збирати нектар.
2. За допомогою нюху і зору бджоли розшукують квіти.

3. Вони прокладають точний маршрут від вулика до квітів.
4. У вулику робочі бджоли зліпили із воску стільники.
                    Д Я К У Ю
ДЯКУЮ


Василь Барка


  ВЕЛИКИЙ  КОБЗАР ,
   ЯК   СПІВЕЦЬ   УКРАЇНСЬКОЇ
ПРИРОДИ.
КАЛИНА
ВЕРБА
ТОПОЛЯ
БАРВІНОК
Д У Б
МАК
ВИШНЕВИЙ ЦВІТ

ДЯКУЄМО
 ЗА    УВАГУ !


В.Стефаника "Камінний хрест"


Ненаголошені голосні


title: Наголос . Тренажер

text:
Склад. Наголос. Основні правила переносу
 Нумо, діти, підведіться!
  Всі приємно посміхніться.
  Пролунав уже дзвінок,
  Починаємо урок!
Наш рятівний загін

Склад
Наголос
Перенос
ПРИСЯГА Я обіцяю бути уважним на уроці, активним, засвоїти правила поділу слів на склади для переносу,навчитися визначати відкриті та закриті, наголошені та ненаголошені склади; ставити правильно наголос у словах; сумлінно працювати та допомагати іншим членам загону
Склад
Наголос
Перенос
Склад – це частина слова, яку вимовляємо одним поштовхом видихуваного повітря. Склад може бути утворений з одного чи кількох звуків, один із яких обов’язково є голосним!
БІЙ – 1 склад
ПА-РАД – 2 склади
АР-МІ-Я – 3 склади
ЗА-ХИ-ЩА-ТИ – 4 склади
Склад
Вправа : прочитайте вірш, випишіть виділені слова, поділяючи їх на склади; визначте відкриті та закриті склади, односкладові слова підкресліть.Красується небо погоже. Шумлять на вітрах ясени.Солдати стоять на сторожі — Вітчизни своєї сини.Зразок : виш(з)-ня(в)

Відповідь: Не(в)-бо(в), я(в)-се(в)-ни(в),  сол(з)-да(в)-ти(в).
Величезний
Клекотіти
Несу
Тримати
Степовий
Левада
Зелень
Селезень
Дерево
Козеня
Семеро
Порахуйте склади та прикрасьте ялинку

Увага!Слова з рядка в рядок переносимо за складами. Проте не можна плутати правила поділу слова на склади з правилами переносу.

Треба пам’ятати, що слова з подвоєними буквами можна переносити так: жит-тя і жи-ття, без доріж-жя і бездорі-жжя. При подвоєнні літер на межі значущих частин слова можливий тільки один перенос: без-змістовний

 Вправа: прочитайте вірш, виділені слова запишіть, поділивши їх для переносу НА ПАРАДІЙдуть колонами солдати на дзвінкий парад, 		на свято. Тут зв'язківці і мінери, прикордонники, сапери, і десантники, и танкісти, моряки й артилеристи. В них — обов'язок високий: берегти наш мир		і спокій.			Василь Губарець
Наголос – виділення одного зі складів посиленим голосом. Такий склад називається наголошеним, решта складів у слові - ненаголошені.  В українській мові наголос вільний. Наголошеним може бути будь-який склад у слові: книга, олівець, розмальований.
Перепишіть слова, позначте в кожному слові місце наголосу.Черговий, випадок, предмет, алфавіт, вимова, шофер, столяр, ненависть, арахіс, кілометр, документ, інструмент, цемент, дефіс, лапки, олень, ведмедиця.
1
2
3
4
1
2
3
4
1
2
3
4
Рятівники – розумники

Питання 1Як називається частина слова, яку вимовляємо одним поштовхом повітря?

Відповідь:
Склад

Питання 2Як порахувати кількість складів у слові?

Відповідь:
У слові стільки складів, скільки в ньому голосних звуків

Питання 3Як називається склад, що закінчується голосним звуком?

Відповідь:
Склад, що закінчується голосним звуком, називають відкритим

Відповідь:
Склад, що закінчується приголосним звуком, називають закритим
Питання 4Як називається склад, що закінчується приголосним звуком?

Відповідь:
Наголос – це виділення складу в слові посиленням голосу
Питання 1Що таке наголос?

Відповідь:
Наголос в українські мові вільний та рухомий
Питання 2Як можна охарактеризувати наголос в українській мові?

Відповідь:
Слід звернутися до словника наголосів або до орфографічного чи тлумачного словників
Питання 3До чого чи до кого необхідно звернутися, якщо виникають сумніви щодо наголошення слів?

Відповідь:
Так, наприклад у словах байдуже, весняний
Питання 4Чи існують слова з подвійним наголошенням?

Відповідь:
З рядка в рядок слова переносяться за складами
Питання 1Як переносяться слова з рядка в рядок?

Відповідь:
Ні, одна літера не залишається й не переноситься
Питання 2Чи можна залишати чи переносити одну літеру?

Відповідь:
Буквосполучення ЙО, ЬО не можна розривати при переносі
Питання 3Як переносяться з рядка в рядок буквосполучення ЙО, ЬО?

Відповідь:
Слова з подвоєними літерами переносяться по-різному:
 жит-тя, жи-ття
Питання 4Як переносяться слова з подвоєними літерами?

Домашнє завданняпараграф 24, вправа 257


4 клас. Українська мова. Тести 8. Дієслово. 1 варіант.


title: Реченя

text:
                 [      ],/ (      ).

[                ]
1  [   ], (   ).
2  (   ),[   ].
3  [ ,(   ), ].
4  [   ], (   ).
5  (   ),[   ].

(                  )


title: Гра "Хто зайвий"

text:
Гра
“ Хто зайвий”

коза
кінь
баран
півень
корова
індик
порося


title: Лексика та фразеологія

text:
“ЛЕКСИКА ТА ФРАЗЕОЛОГІЯ”
УРОК-МАНДРІВКА
ПІДГОТУВАЛА ВЧИТЕЛЬ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ Й ЛІТЕРАТУРИ ВЕЛИКОНОВОСІЛКІВСЬКОЇ ЗОШ І-ІІІ СТУПЕНІВ №2 ЛАПЕНКО ІРИНА ЄВГЕНІВНА
ВСТУПНЕ СЛОВО ВЧИТЕЛЯ
Дорогі діти! У минулому навчальному році ми з вами мандрували різними мовознавчими країнами. І  ось знову видалася нагода завітати до країн  ЛЕКСИКА   й  ФРАЗЕОЛОГІЯ
Мешканці цих країн підготували для вас завдання для того, щоб освідчитися, що не даремно ви відвідували їх  у минулому році.
За ці завдання ви отримуєте бали , кількість яких залежить від правильності виконання завдань.
Я бажаю вам всім щасливої подорожі!
МИ  БУДЕМО МАНДРУВАТИ  ТАКИМИ СТАНЦІЯМИ:
УМА ПАЛАТА
МИСТЕЦЬКА
РОМАНТИЧНА
ГАРМОНІЯ ДУШІ
ПОЕТИЧНА
ФАНТАЗІЯ
ТВОРЧА
ВИРУШАЮЧИ  В ДОРОГУ –  ПАМ’ЯТАЙ:
ВИСЛОВЛЮВАЙСЯ
    ЗВ’ЯЗНО!
УВАЖНО СЛУХАЙ!
ПИШИ ГРАМОТНО!
БУДЬ ТОЛЕРАНТНИМ!
НЕ ПЕРЕБИВАЙ
    ТОВАРИША!
БУДЬ ПРИВІТНИМ!
МНЕ ЗАБУВАЙ ПРО ПОСМІШКУ!

МЕТА:
Повторити та узагальнити основні відомості про лексичний та фразеологічний склад української мови;
формувати вміння встановлювати  лексичне значення слова, визначати фразеологізми у тексті, розкривати їх  значення;
виробляти навички творення слів із переносним значенням, користуватися лексичними та фразеологічними словниками, сприяти збагаченню словникового запасу учнів;
виховувати пошану до скарбниці усної народної творчості,    до природи рідного краю.

Станція№1«УМА ПАЛАТА» (3 хв.)

Як називаються слова, які вживаються в нашому мовленні щодня?
Які слова називаються діалектними?
Які слова називаються професійними?
У яких стилях використовуються стилістично забарвлені слова?
Які слова називаються іншомовними?
Які сполучення слів називаються фразеологізмами?
Які це слова з прямим  значенням?
Які це слова з переносним
           значенням?
Що вивчає  «Лексикологія»?
Чи всі слова мають лексичне значення?
На які групи за значенням, вживанням поділяються слова?
Які слова називаються однозначними?
Які слова називаються багатозначними?
Які слова називаються синонімами?
Які слова називаються омонімами?
Які слова називаються
антонімами?
БЛІЦ-ОПИТУВАННЯ
Станція№2 «ФАНТАЗІЯ» (3 хв.)

ЗАВДАННЯ – І гр.:

ЗАВДАННЯ – ІІ гр.:

Пояснити значення                   каламбуру
“Досягнення чужих умів, за власні
видати умів”,
знайти у ньому омоніми;

Підібрати групи омонімів на тему
“Пори року”

Із слова, що у конверті скласти найбільшу кількість слів (металообробка), записати їх за алфавітом.
Станція №3 «МИСТЕЦЬКА» (3 хв)
ЗАВДАННЯ – І гр.:
Намалювати
малюнки до уривків з віршів:«Сміється
сонце з небозводу, кудись хмарки на конях мчать», використовуючи поняття «пряме і переносне значення слова». Озвучити запропонований малюнок.
ЗАВДАННЯ – ІІ гр.:

Намалювати малюнки до уривків
з віршів:
«Хатинки вишукувались
вряд, через село
побігла річка», використовуючи поняття «пряме і переносне значення слова».  Озвучити запропонований малюнок.

ЗУПИНКА  НА ФІЗКУЛЬТХВИЛИНКУ
Встаньте, діти,
посміхніться,
Землі  нашій  поклоніться
За  щасливий  день  вчорашній,
І до  сонця  потягніться .
В  різні  боки  нахиліться,
Веретеном  покрутіться,
Раз  присядьте, два
присядьте
І за  парти  тихо  сядьте. .
Станція №4 «РОМАНТИЧНА»(3 хв.)
ЗАВДАННЯ – І-ІІ гр.

Добрати з дужок
такі синоніми, щоб слова
у вірші “МРІЯ” римувалися;

Як виросту-збудую
(дім, будинок, хату)
На хаті колесо (приб’ю приладнаю, прикріплю)
А там я поселю
(крилату, летючу, літаючу)
Лелечу, клекітну
(родину, сім,ю, пару).
Нехай ( розводиться, селиться, гніздиться)
По всіх деревах і
(будинках, хатах, оселях). Нехай мені щоночі (здається, сниться, ввижається),
Що я літаю, наче
(пташка, птиця, птах).

Станція №5 «ПОЕТИЧНА» (3 хв.)
 Відгадати
Загадку (ХТО ДІД?),
виписати синоніми
у алфавітному порядку дібравши свої приклади
(ВІТРЮГА, КРУТІЯ, КУРЯВА, ХВИЩА, ЮГА, ХУРТОВИНА)
Поз’їжджались дочки у гості до діда:
Ось там ЗАВІРЮХА санчатами їде,
За нею МЕТЕЛИЦЯ слідом мете,
ХУРДЕЛИЦЯ  ХУГУ  з собою веде.
А тільки-но вітер
у полі завіє,
Як  стануть на межі ХУРТЕЧА й ЗАВІЯ. Нарешті, вдвох із  ЗАМЕТІЛЛЮ приїхала
Найменша-улюблена донечка ВІХОЛА

Станція № 6 «ГАРМОНІЯ ДУШІ»
ЗАВДАННЯ – І гр.
Скласти «СЕНКЕН»

ЗАВДАННЯ – ІІ гр.
Скласти  “АСОЦІАТИВНИЙ КУЩ”

ВЕСНА
ВІДРО
ДЖЕННЯ
ТЕПЛО

БРУНЬКИ
РОЗКВІТ
ПРОЛІСКИ
СОНЦЕ

ОСІНЬ
ЗОЛОТА, ЧАРІВНА
ПЛАЧЕ,

ЛИСТОПАД

 Станція № 7 «ТВОРЧА» (5 хв.)
ЗАВДАННЯ – І гр.:

Скласти віршик
за складеним “сенкеном”: «Розмова
з осіннім листом», використовуючи антоніми, синоніми, омоніми, слова з переносним значенням, художні тропи.

 ЗАВДАННЯ – ІІ гр.:

Скласти
твір-мініатюру
за складеним “асоціативним
кущем” “Доброго ранку, Весно!”, використовуючи антоніми, синоніми, омоніми, слова з переносним значенням, художні
                    тропи.
САМООЦІНКА (інтерактивний метод “МІКРОФОН”)
НА УРОЦІ …
Я дізнався…
Я зрозумів…
Мені сподобалось…
Мені не сподобалось…
Я навчився…
Мене зацікавило…
Я відчув труднощі…
Я не вмів, а тепер умію…
Мене надихнуло на…

ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ :

Підготувати  зв’язну  розповідь  на  лінгвістичну  тему  «Лексика. Фразеологія»  за матеріалами параграфів підручника.
Зробити  ілюстрації  до  фразеологізмів  або  слів
    із  переносним  значенням
    (індивідуально).

НАША ПОДОРОЖ ЗАКІНЧИЛАСЬ!
ДЯКУЮ ЗА УЧАСТЬ!

БАЖАЮ  ТВОРЧИХ УСПІХІВ!

А  ДАЛІ –
ТВОРЧІ РОБОТИ МОЇХ УЧНІВ!
Тільки вранці  квіти всі умиваються в росі” (Н.Забіла)
Тільки вранці  квіти всі умиваються в росі” (Н.Забіла)
Тільки вранці  квіти всі умиваються в росі” (Н.Забіла)
“Тоненькі берізки взялися за руки і пішли в танок”
“Подув холодний вітер, і затанцювали маленькі сніжинки”
“Через село побігла річка”
“Через село побігла річка”
“Сміється сонце з небозводу, кудись хмарки на конях мчать”
“Сміється сонце з небозводу, кудись хмарки на конях мчать”


Світ вступає в століття людини. Більше, ніж будь-коли, ми зобов’язані думати про те, що ми вкладаємо в душу людини


Освіта Київської Русі


Д
О
Б
Р
И
Й

Д
Е
Н
Ь
!

день
небо
хмаринка
подвір’я
іграшки
дитина
клас
учень

Красується небо погоже.
Шумлять на вітрах ясени.
Солдати стоять на сторожі –
Вітчизни своєї сини.

23
лютого

Каліграфічна хвилинка

РОЗГАДАЙ
лос
го
Тема. Наголос.
Наголошені і ненаголошені
склади.

ФІЗКУЛЬТХВИЛИНКА

Солдати,
воїн,
майор,
армія,
кордон,
мужність.

Творче завдання
Складіть і запишіть речення.

сторожі, на, Солдати, стоять.
сини, Вітчизни, своєї.
наш, Вони, спокій, оберігають.

Поділіть підкреслені слова на склади  і  поставте  наголос.
Щоб стати
справжнім
захисником
Вітчизни,
потрібно…

Домашнє завдання
ст. 45, впр. 104
І варіант – для хлопчиків
ІІ варіант – для дівчаток

Дякую за активну роботу на уроці!


title: День української мови та писемності

text:
мпм
писемність\bayan.jpg
 А чи завжди люди
вмiли розмовляти?
Чи спiлкувалися вони
 між собою за
допомогою мови?

писемність\7552208_4c1f1c41.jpg
Так виникло письмо. З того часу люди почали користуватися не лише усним, а й писемним мовленням.

писемність\b288.jpg
 Близько 1135 років тому святі Кирило і Мефодій принесли на землі слов'ян світло писемності та знань

писемність\2011-11-09_130903.gif

Кирило розробив і уклав першу упорядковану слов'янську абетку.
 Найдревніша книга, яка дійшла до нас і є написана кирилицею.
 Остромирове Євангеліє 1057 року.

писемність\viewimg.jpeg
У 1113 році з’явилася славнозвісна праця печерського Нестора “Повість временних літ”.

писемність\skovoroda.jpg
Зачинателем сучасної української літературної мови вважається І. П. Котляревський,
а основоположником — Т. Г. Шевченко.

Одна вона у нас така - уся співуча і дзвінка,
Уся плакуча і гримуча хоч без лаврового                                                              вінка.                   (Т.Шевченко)

Як хочеш, друже, шану всюди мати,
Навчися рiдну мову шанувати.
Вона — твоє обличчя, твоя доля.
 На це була свята Господня воля.


рецепт щастя


title: Читання мовчки. "Мова тварин"

text:
Читання мовчки
“Мова тварин”
Виберіть  правильну  відповідь на кожне із запитань:
  1. Тварини передають різноманітні сигнали:
  а ) тільки бачачи одна одну;
  б) не бачачи одна одну, але тільки на близькій відстані;
  в)  бачачи або  не бачачи одна одну,  на близькі і  далекі відстані.

2.Тварини подають одна одній  інформацію про:
  а) свої думки та  міркування;
  б) свої спогади, плани на майбутнє;
  в) про себе, про наближення ворогів, про їжу.

3.Тварини спілкуються за допомогою:
  а) випадково поданих знаків;
  б) добре обміркованих умовних знаків;
  в) звуків, жестів, поз, запахів.

4. Прикладом неголосових звуків тварин є:
а) воркотання голуба;
б) крик сови;
в) стукання дзьобом у лелек.

5. Удар бобра хвостом по воді є прикладом:
  а) голосового звуку;
  б) неголосового звуку;
  в) мови  запахів.

6. Звуки тварин є:
 а) результатом усвідомленої розумової діяльності;
 б) природженими голосовими інстинктами;
 в) випадковими  продуктами дії голосових зв’язок.

7. Слово інстинкт означає:
  а) уміння видавати голосні звуки;
  б) уміння  сприймати звуки;
  в) вроджену  здатність  тварин виконувати певні дії  відповідно до обставин.

8. У людини звукова мова є наслідком:
  а) спроможності бездумно повторювати почуті звуки;
  б) природжених інстинктів;
  в) здатності  до мислення за допомогою слів.

9. Вимовляти «людські» слова спроможні  навчитися:
  а) орли, соколи, шуліки;
  б) колібрі, корольки, чижі;
  в) папуги, шпаки,  сороки, граки.

10. Здатність деяких птахів вимовляти слова до ладу пояснюється:
  а) спроможністю вгадувати, яке слово слід вимовити;
  б) спроможністю до утворення в них зв’язків між звуками-словами  з певними діями;
  в) особливою будовою горлянки цих птахів.

11. Добирати слова відповідно до обставин папугу можна навчити:
  а) за допомогою використання  певних медичних препаратів (ліків);
  б) в результаті операції на мозку;
  в) при вмілому, заздалегідь продуманому і спрямованому вихованні.

12. Опрацьований текст є:
  а) описом тварин, які спілкуються за допомогою звуків;
  б) міркуванням про звукову «мову» тварин та її відмінності від  мови людей;
  в) розповіддю про те, як навчити папугу «розмовляти».

1.В;                   7.В;
2.В;                   8.В;
3.В;                   9.В;
4.В;                  10.Б;
5.Б;                  11.В;
6.Б;                  12.Б.
Перевірте себе:

1. Звуки, слова, речення – це…
(Мова)
2. Мова в дії, коли ми користуємося нею для спілкування з іншими людьми, - це …
(Мовлення)
3. Мовлення залежить від того, хто….
(Бере участь у спілкуванні)
4. Як називається спілкування двох людей?
(Діалог)
5. А групи людей?
(Полілог)
Заключна бесіда:


title: Лексикологія. Словниковий склад української мови

text:
СЛОВНИКОВИЙ СКЛАД УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ
Лексикологія
Підготувала вчитель української мови
КЗШ № 61
Литвин Н.В.
Лексикологія – це розділ науки про мову, який вивчає лексику
Лексика –       це усі слова, наявні в мові, її словниковий склад
Лексика
Предмети
Явища природи
Назви місяців
Назви частин тіла
Назви членів сім’ї
Назви тварин, рослин
Якості людини

Власне українські слова становлять 90%
Значення і походження запозичених слів розкриваються у словнику іншомовних слів або у тлумачному словнику
Запозичені слова
 Творча  робота
Ч..мп..он,  ф..н..ш,  с..гнал,  д..станція,  д..сц..пл..на,  ..нформац..я,  рец..див.
Добери до запозичених  слів
відповідники  із  власне  українських.
Поясни  написання.
пригадай  правило
  “ дев’ятки ”
Загальновживані слова
Більшість слів української мови необмежено використовується у повсякденному мовленні – це загальновживані слова.

Мама 		       Дерево		Відпочивати

Професійні слова
Слова, які використовують люди певних професій

Лікарі говорять:
Стетоскоп
Шприц
Пацієнт

Діалектні слова
Слова, які використовують жителі певної місцевості

На Закарпатті говорять:
Чічка (квітка)
Ґазда (господар)
Вуйко (дядько)
Слова, які вживаються обмежено

Складіть словник професійних слів
Творча робота
Вчителя біології: флора…
 Вчителя математики: множник…
 Вчителя літератури: поет…
Архаїзми колись були загальновживаними, а неологізми з часом також стають загальновживаними словами
1. Встановіть відповідність між архаїзмом та загальновживаним словом
Творча робота
2. Знайдіть у тексті авторські неологізми
А дівуля, дівчинина, дівувальниця
До кожуха, кожушенька так і горнеться,
А бабуся, бабулиня, бабусенція
До дівчиська, дівчиниська так і тулиться —
Сиротина ж, сиротуля, сиропташечка,
Бабумамця, бабутатко, бабусонечко.

(Іван Драч “Бабусенція”)
Лексичне значення слова
Кожне слово має своє значення
Лексичне значення слова – це те, що означає слово: предмет, дію, ознаку
Лексичне значення слова розкривається у тлумачних словниках

Школа – приміщення,  заклад, де навчаються учні
Сад– організована територія дерев і кущів
Творча робота
З′ясуйте, що зображено на картинках та поясніть лексичне значення цих слів
показує, що слово належить до певної частини мови та має граматичні ознаки
Граматичне значення слова
Крім лексичного значення кожне слово має ще й
Лексичне значення слова "млин" - споруда, що розмелює зерно на борошно за допомогою вітряної, водяної, парової та інших видів енергії.

Граматичне значення слова "млин" - іменник, чоловічого роду, вжитий в називному відмінку однини
Граматичне значення – іменник, однина, чоловічий рід, орудний відмінок
Лексичне значення – невіглас, людина, яка мало знає
Неуком
Поясніть різницю у значенні слів
Завдання для кмітливих
Запитання для повторення:
Що вивчає лексикологія?
Які слова називають власне українськими?
Які слова називають загальновживаними?
Що означає лексичне значення слова?
Що таке граматичне значення слова?

Дякую за увагу!


title: Жаба й віл

text:
ЖАБА Й ВІЛ
БАЙКА ЛЕОНІДА ГЛІБОВА
Особливу роль у створенні високохудожньої, реалістичної байки в українській художній літературі 19 ст. відіграв Леонід Іванович Глібов.

Біографія
Глібов народився 4 березня 1827 року в селі Веселий Поділ, колишнього Хорольського повіту на Полтавщині.
Біографія
Помер Л.І.Глібов 10 листопада 1893 року на 66 році життя, поховано його в Чернігові, де він прожив половину свого життя.
Біографія
 За своє життя Леонід Глібов написав 107 байок. Головна тема його байок - несправедливість суспільного устрою: безправ’я покріпаченого селянства, поміщицька сваволя, продажність суддів, хабарництво чиновників, облудність земства.
Жаба й віл
Раз Жаба вилізла на берег подивитьсяТа й трошечки на сонечку погріться.Побачила ВолаТа й каже подрузі тихенько(Вигадлива була!):— Який здоровий, моя ненько!Ну що, сестрице, як надмусь,То й я така зроблюсь?От будуть жаби дивуваться!
Жаба й віл (продовження)
— І де вже, сестро, нам рівняться... — Казать їй друга почала;А та не слуха... дметься... дметься...— Що, сестро, як тобі здається,Побільшала хоч трохи я?— Та ні, голубонько моя!— Ну, а теперечки? Дивися!— Та годі, сестро, схаменися! –
Жаба й віл (продовження)
Не слуха Жаба, дметься гірш,Все думає, що стане більш.Та й що, дурна, собі зробила?З натуги луснула — та й одубіла!Такі і в світі жаби є,Прощайте, ніде правди діти;А по мені — найлучче жити,Як милосердний Бог дає.
Аналіз байки
Тема: зображення жаби, яка хотіла за розміром бути, як віл.
Основна думка: засудження заздрості.
Дякую за увагу !!!


Життєвий і творчий шлях В.Стуса


ЖИТТЄВИЙ І ТВОРЧИЙ ШЛЯХ ВОЛОДИМИРА ВИННИЧЕНКА — ОДНОГО З НАЙВИДАТНІШИХ ПИСЬМЕННИКІВ УКРАЇНИ


title: Згадаймо про життя та творчість Тараса Григоровича Шевченка

text:
http://images.yandex.ua
kobzar3.narod.ru
oblrada.ck.ua
istyna.pp.ua
poiradar.com.ua
incognita.day.kiev.ua
bse.sci-lib.com
blog.i.ua
journal.osnova.com.ua
gazeta.lv
bookbox.com.ua
ukrkolo.com
ukrkolo.com
wikipedia.org
poltora-bobra.livejournal.com
liveinternet.ru
uk.wikipedia.org
http://lutsk.ua-katalog.info/news/2010-03-05-56974.html
uk.wikipedia.org
pedagogic.ru
spivanochka.narod.ru
nbukids.wordpress.com
museum-gallery.org
school.xvatit.com
jackhealth.com
liveinternet.ru
stihi.ru
poltava.pl.ua


title: 2 клас звуки,диктант

text:
http://aida.ucoz.ru
http://aida.ucoz.ru
http://aida.ucoz.ru
http://aida.ucoz.ru
http://aida.ucoz.ru
http://aida.ucoz.ru
http://aida.ucoz.ru


ЧИТАННЯ МОВЧКИ ТЕКСТІВ ДІАЛОГІЧНОГО Й МОНОЛОГІЧНОГО ХАРАКТЕРУ РІЗНИХ СТИЛІВ, ТИПІВ І ЖАНРІВ МОВЛЕННЯ. ВИДИ ЗАПИСУ ПРОЧИТАНОГО: ДОКЛАДНИЙ ЗАПИС, КОНСПЕКТ