Det ville òg minka kapasiteten til president Trump til å avvisa sanksjonar mot Russland. Etter at Russland annekterte Krim og støtta separatistar i austlege Ukraina, i 2014, innførte Obama-administrasjonen i samheng med EU ei rekkje økonomiske sanksjonar mot russiske individar og bedrifter. Mange av individane som var målretta, var knytte til Russlands handlingar i Ukraina eller var ein del av elite-omganget til president Vladimir Putin. I desember 2016 utviste Barack Obama 35 russiske diplomatar og stengde to russiske kompleksar som svar på det det amerikanske etterretningssamfunnet konkluderte med var eit russisk regjeringsstøttede nettangrep som var rettet mot å påverka utfallet av presidentvalet i 2016. Senatorane støtta lovforslaget med stort flertal tidlegare i juni, med berre to motstemmingar, og det krev no ein vellukka avstemning i Representantane. Det skal deretter gå tilbake til senatet for godkjenning før det går til Det kvite huset. Loven strammer opp gjeldende sanksjonar rundt den pågående situasjonen i Ukraina og innfør nye tiltak, inkludert nokre som svar på påståtte hacking under valet i 2016 og andre som teiknar nøkkelindustriar i Russland som jernbane, frakt, metall og gruvedrift. Det ville òg føre med seg restriksjonar på selskap som gjer forretningar med den russiske oljeindustrien. Det tyder at det blir mykje vanskelegare å sleppa unna sanksjonar, og makta til å omgå sanksjonane flyttar effektivt frå hendene til presidenten til kongressen. Tidlegare blei sanksjonane innførd som utøvande ordrar, som ein hvilken som helst president har makt til å fjerna umiddelbart. I henhold til lovforslaget må kongressen godkjende ein viss anmodning frå presidenten om å lette på finanssanktionane som er skildra i lovforslaget. For å få bort einskild sanksjon, må presidenten leggja fram ein rapport til kongressen der han fortel at det er i nasjonal interesse å ta den handlingen. Sarah Huckabee Sanders, pressekretæren i Det kvite huset, signala at Det kvite huset støttar harde sanksjonar mot Russland til situasjonen i Ukraina er "fullgjorte". Utan ein klar slutt i sikte, kan det vera ei lang tid. James Nixey, leiar for Russland og Eurasia-programmet ved Chatham House, ein utenrikspolitisk tenketank, seier at Russland hittil har gjeve presidenten den fordelen å tvile når det gjeld lovnaden til Trump om å skapa betre tilhøyrsle mellom Washington og Moskva. Men desse nye sanksjonane kan "prøve truen deira" fordi dei faktisk er strengare enn sanksjonane under president Obama. Lova signalerer ei avvik frå den felles EU-USA-tilnærminga til russiske sanksjonar. Og nokre europeiske land har økonomiske bekymringar fordi den nye lova kan straffe europeiske selskap som investerer i store russiske infrastrukturprosjekt som den nye Nord Stream II-rørledningen for å transportera gas mellom Russland og Tyskland. Den tyske utanriksministeren, Sigmar Gabriel, og den østerrikske kanslaren Christian Kern sa at denne delen av det nye sanktionsprogrammet ville føya ei ny negativ dimensjon til USA-europeiske tilhøvet og at energiforsyninga til Europa var "ein sak for Europa, ikkje for USA". Det vert sagt at Tyskland presjer for at EU-sanktionane mot Russland skal styrkjast, ifølge diplomatiske kjelder som er sitert i Brussel. Regjeringa i Berlin vil at fire russiske borgarar og bedrifter skal leggjast til på sanksjonslistan etter at det blei avdekka at gassturbinar laga av det tyske teknologiselskapet Siemens var ulovleg frakt til Krim.
Den amerikanske kongressen vurderer ein viktig lov om å straffa Moskva for påståtte innblandingar i valet i fjor.