Om lag 50 menneske er nå sett attende i Torfaen, Ceredigion, Neath Port Talbot og Caerphilly. Fleire skal spreidd til andre område i det nye året. David Cameron har bekreft at dei første 1000 syriske flyktningane er i Storbritannia i henhold til ein omsetjingsordning. Den britiske regjeringa har lova å ta imot 20.000 syrarar over fem år, med rundt 1000 som kjem til Wales. Elve flyktningar kom til Aberystwyth i forrige uke etter å ha vorte hent opp frå flyplassen av det britiske Røde Kors. Catherine Morgan, som er første koordinator for familiane i Ceredigion, sa at dei blir hjelpt til å finne seg inn i det nye livet. "Dei er glade, dei er lettedøydde over å vere her. Dei smiler, " sa ho. "Dei er berre i ferd med å finne seg inn, dei har gått gjennom mykje for å komme hit. Det er veldig tidleg, men forhåpentlegvis vil dei finne seg inn i livet og nyta livet i Ceredigion. "Det var mange smil og eg bad om unnskyldning for regnet då dei kom, for det regna veldig hardt, og dei sa: 'Det er vakkert' og 'takk.' Dei er glade for å vere her". Alle dei som blir hjelpt, har rømd frå ein voldelig konflikt i Syria, og mange er offer for tortur. Regjeringa i Storbritannia gjev alle flyktningar som vert ført hit under Syriske sårbar personane-omsetjingsprogrammet fem års humanitarisk beskyttelsesstatus. Dette tyder at dei har rett til å bli verande i Wales i fem år med tillating til å arbeide og få tilgang til offentlege midlar. Mange er familier med små born. Alun Williams, leiar for policy support ved Ceredigion-rådet, sa: "Hjemmeinstykket har undersøkt dei for ekstremistiske syn og kriminalitet. berre om dei blir undersøkte med suksess får dei rett til å vera ein del av ordninga. Dei ville ikkje ha fått lov til å koma inn i landet om dei ikkje hadde stått i desse testane. "Dette er vanlege menneske som har vore i svært vanskelege omstender og som har sett og lidt ting som ingen skulle måtte sjå". Regjeringa i Wales har utgjeve ein velkomstboks som skal gjevast til alle flyktningar når dei kjem. Den gir ei oversikt over landet, regjeringa, politiet, valutaen, klimaet og språket, inkludert ein veiledning om korleis ein uttaler vanlege ord på welsh: "Bore da (Uttalte: Boh-reh dah): Godmorgen". Det gjev òg råd om manner og skikkelser i Wales, inkludert veiledning om korleis ein skal helsast. "Britar er generelt reserverte og velmannede", seier det. "Nåbusar helsar kvarandre høfleg, og seier 'god morgon eller god ettermiddag' eller 'bore da/prynhawn da' på walisisk, og dei gir ofte hand". Det står òg: "Kasta ikkje søppel på golvet, men bruk ein avfallskran. Det er svært dårleg manner å spotta på golvet på offentlege stader. "Om du treng å nysa eller blåsa i nesen din, er det normalt å bruka tissue". "Ikke urinera på ein annan offentleg stad enn eit offentleg toalett". Det vert òg gjeve praktisk hjelp, inkludert korleis du kan betala regningar, hjelpa til med skule og barnehjelp, korleis du kan leita etter arbeid, råd om å kjøre bil og kva du skal gjera om du opplever hatkriminell, misbruk eller vald. Flyktakarar skal bli huse i private leieboar, arrangerte av rådslag. Dette tyder at det ikkje vil vera nokon direkte innverknad på ventelistar eller tidar for råds- og sosial bolig. Lokalfolk på mange stader har gjeve mat, klede og leker til å hjelpa familiane til å byrja sitt nye liv. Alle flyktningar skal læra engelsk. Welsh-regjeringa seier at dette er "viktig" for å hjelpa dei til å føle seg som ein del av det nye samfunnet, å gjere sysken og få tilgang til viktig informasjon og tenester. Innlendingane skal få tilgang til læger og tannlege, saman med alle dei andre tenestene som vert tilbøye på NHS. "Inndlendingane finansierer kostnadene for råds- og helsestyret - kostnadene vert godtgjevne på 100% det første året, men dei minkar i løpet av dei neste åra". Welsh Refugee Council (WRC) seier at lokale styresmakter har kommisjonert orienteringstjenester for å støtte flyktningar og hjelpa dei til å integrere seg i lokale samfunn. "Dette vil truleg omfatta ein innføring i det lokale området, inkludert forsamlingsstader", sa ei talsmann. WRC seier at lokale samfunn svarar annleis på å gjere flyktningsamfunn velkomne og busetja. I Ceredigion gjev Det britiske Röde Kors den daglege støtten til flyktningar. "Vi har vore opptatt med å hjelpa dei med praktiske spørsmål som å registrera seg hos ein legelege og underskriva leieavtal og òg enkle ting som å hjelpa med handelen", sa Denise John, lokaldirektør ved Det britiske Röde Korset i Ceredigion. "Familiane har sett seg godt inn i heimane sine og er utrolig takksomme for den støtten dei har fått hittil. "Røde Korset vil fortsette å gje både praktisk og emosjonell støtte til flyktningane når dei set seg inn i livet i Wales".
Dei første flyktningane som kom til Wales etter å ha rømma frå Syria er "lykkelege" og "lettreiste" etter å ha vore her, seier dei som hjelpte til med å ta imot dei.