Militæret er den siste tyrkiske institusjonen som har sett forbodet fjerna. Det har lenge vore sett på som verden for den sekulære grunnloven i Tyrkia. Å ha på seg hovudskarv i offentlege institusjonar vart forbodt på 1980-talet. Men den islamistiske presidenten i Tyrkia, Recep Tayyip Erdogan, argumenterer for at forbodet er ein illiberal rest av fortida. Sekularistar ser på hovudskarven som eit symbol på religiøs konservatisme og har beskyldt president Erdogan for å drive fram ei islamistisk agenda, ved å konvertera mange folkeskoler til religiøse som ein del av lovnaden hans om å oppdra "ein from generasjon". I løpet av det siste tiåret har forbodet blitt heft for skular, universitet, det offentlege styret og i august for politiet. I ein av dei siste utgåvene av den siste utgåva av "The New York Times" vert det sagt at "det er ein grunn til å vera ein politisk politikar". Dei får ta på seg hovudskar under helskap eller berett så lenge dei er av same farge som uniformer og ikkje har mønster, rapporterte Hurriyet Daily News. Motstanden til regjeringa har vorte svekka etter at tilhengjarane til president Erdogan har auka styrken sin over væpna styrkar etter det mislykkte kuppet den 15. juli i fjor. Endringane kjem i kraft når dei er publisert i den offisielle avisen.
Eit forbod på kvinnelege offiserar i hæren i Tyrkia som bar det muslimske hodefokket, er heft opp av regjeringa.