Eustice sa tidlegare at den walisiske bonden ville få "samme støtte" som den i dag om Storbritannia gjekk ut. Under den EU-samme landbrukspolitikken mottek Wales 250 millionar pund i år i direkte betalingar til bondar. Dette er i tillegg til over 500 millionar pund mellom 2014 og 2020 for å driva eit program for landsbyutvikling. "Det eg kan garantera er at... når vi kjem ut av EU, vil vi ikkje bruke den budsjettet på EU-medlemskap, og dei tinga som vi for tiden delegerer til EU, vil vi finansiera oss sjølve", sa han. "Det eg vil seie er at no har vi ei ny regjering, før vi kan garantera nøyaktig same mengde pengar, det er ein diskusjon vi sjølvsagt må ha med kollegaar i regjeringa". "Eg kan ikkje gjera det for no, men det betyr ikkje at det ikkje vil skje". Han la til: "Det er klart vi må ha tid til å ha desse diskusjonane og finne ut kva vi skal gjera og korleis vi skal gjennomføre forhandlingane, kva tidskriteria er, og korleis vi skal finansiera politikkar framover". Eustice, som gjorde kampanje for å gå ut, sa at han var klar over gjennom folkeavstemninga at "når du tek kontroll over ein politikk og tek kontroll over den på ting som landbruk... med det kjem eit ansvar for å få det rett og finansiera det på rett måte. "Det er det eg skal gjera, og eg er sikker på at det vil vera posisjonen som regjeringa tek". Tidlegare har Lesley Griffiths, miljøsekretær i den walisiske regjeringa, sagt at Brexit var ein mulighet til å "smila ein ny, særskilt veg for den walisiske jordbruks- og miljøsektoren". Men den walisiske konservatorleiaren Andrew RT Davies varna ministrane i Wales for å mangla kapasitet til å gjera landbrukspoliser i Wales etter Brexit. "Det vil vera spørsmål som internasjonal handel som åpenbart vil bli gjort av Storbritannia... "Det eg er ivrig etter å gjera er å ha så mykje diskresjon som mulig for individuelle avdelte administrasjonar til å forfølge det dei meiner er rett for sitt eige landbruk. "Eg ser ein situasjon der den walisiske administrasjonen vil ha mykje meir makt enn det har no, men vil likevel ha behov for å ha ei slags britsamde rammeverk for å hindre at konkurranse-drevne politikk blir innført. " Han sa at han ikkje ville ha "forvrengande subsidjer på plass som påvirkar eit område meir enn eit anna". Han sa at "i stor grad" Westminster ville ha ansvar for landbrukskassene, med den walisiske regjeringa som får si del, men med meir "diskresjon" for Wales å bruke pengane som dei vil.
Den britiske jordbruksministeren George Eustice har sagt at han ikkje kan garantera at framtida landbruksprogram vil vera like generøse som dagens EU-subsidiar.