Loven om politireform og sosialt ansvar skaper politikommissarar og endrar maktbalansen mellom sjefstjende. I kjernen av forslagan til regjeringa er det ein fullstendig ombygging av lokal kontroll av politistyrka. Det finst 43 styrkar i England og Wales, og regjeringa seier at ho ikkje vil fusjonera dei. I staden seier ho at ho vil styrkja lokal demokratisk kontroll ved å skapa politi- og kriminelle kommissarar for kvar styrke. Kommissaren skal veljast direkte og vil halda sjefstjende til ansvar - det vil seie at dei vil kunna ansette og avskilja sjefstjende. I samsvar med lovgivningen vil den grunnleggjande oppgåva til kommisjonen vera å publisera ein "politi- og kriminalitetsplan", sette opp lokale politi- og kriminalitetsmål og budsjett. Kommisjonen vil òg sette opp mengda på "forordninga" som lokale veljarar må betala, den delen av politifinansiering som blir samla gjennom rådsskatt. Politikommissæren tek over ansvar for dagens politi - men dei vil ha den tillegge makta til å kunna avsette ein sjefkonstebel. Under det gjeldende systemet blir sjefar utnevnte av politimyndigheten i samråd med Innenriksdepartementet. Kvar styrke i England og Wales utanfor London vil velja ein politkommissær i mai 2012. Politikommisjonaren blir utnemnd direkte av inndektsministeren, som skal ta inntrykk av borgmester i London. Politiet skal avskaffa. I staden skal dei erstatta seg med eit nytt organ som blir kalla ein politist- og forbrytningspanel. Politiet overser budsjettet og arbeidet til ein styrke og er samanfattet av lokale rådsmenn, dommarar og andre uavhengige medlemmar. I den opprinnelege samtalen om framtida til politiet sa ministrane at dei ville sjå "politifamilien utvidast" ved å oppmuntra fleire folk til å frivillig hjelpa. På 1950-talet var det nesten 70.000 spesialpoliti i Storbritannia. I dag er det rundt 14.000. Regjeringa seier at ho vil ha ein "stegsendring" i nivået på frivillig arbeid og spør òg folk om kva dei tenkjer om ein ny kategori som blir kalla politireservistar. Regjeringa har ikkje gjeve noko uttrykk for rollen til reservistane, kva for makt dei skulle ha, eller korleis det ville skiljast frå det spesielle. For det andre foreslår ministrane at lokale folk kunne delta i "samle patruljer med politiet, og sjå etter naboane sine". Det er ikkje klart på dette stadiet om noko av det andre søylet i dei foreslåtte reformane er på motsette enden av politi-spektret og handlar om å takle organisert kriminalitet. Den tidlegare Labour-regjeringa skapte Serious Organized Crime Agency (Soca) for å ta på seg ei paraplyrolle i kampen mot store kriminelle operasjonar. Det nye organet, som skal opprettes under framtida lovverk, vil omfatta Soca og Child Exploitation and Online Protection Centre. NCA, som vil ha ein sjefkonstebel og to hovudkommandot - ein med fokus på organisert kriminalitet og den andre på grensepoliti. Det vil ha sine eigne offiser, men vil òg vera involvert i å "oppdra" lokale styrkar som er involvert i same slag av arbeid. I Storbritannia er det 3000 offiser som er involvert i grensearbeidet. I teorien vil NCA samordna innsatsane sine betre. Denne modellen har fungert vellukka i mot-terrorisme der det er ein nasjonal samordnar i Metropolitan Police som trekkjer seg på lag basert på styrkar rundt Storbritannia. Politiet er devolvert i Nord-Irland og Skottland. Den første hadde vore å smelte ut dei 43 styrkane til å opprette ei brittisk versjon av FBI, som ofte blir kritisert for å vera for langt borte frå den lokale etterretningstjenesten.
Innenriksminister Theresa May har lansert store reformer i politiet i England og Wales.