Fjellet er ein del av den britiske regjeringa, som har sett seg i stand til å få ein ny kommuna. "Først av alt er det ei grunn til å tenke at ein kan gå vidare med å gje dei ein ny form for styring. Det er for tidleg å diskutere kva dette vil seie". Ei kjelde som skildrar planane til regjeringa for å auka militært engasjement i regionen, sa: "Regjeringa stiller hovudsakleg eit spørsmål: Kan vi gjera meir? Skal vi gjera meir? Men Syria er der kampen burde føres til". Ei anna kjelde la til: "Regjeringa vil seia at kampanjen i Irak har vore ein suksess. IS har vorte degradert, landet er blitt teke tilbake. Nokre av leiarane deira er drepne. Men problemet er over grensa i Syria". For to år sidan avviste parlamentarikarar ein mulig militæraksjon mot den syriske regjeringa til Bashar al-Assad. Ei ny parlamentarisk avstemming om dette problemet er ikkje overkommeleg, men saken vil fortsette å bli gjort i september i løpet av årsperioden før oppskytinga av britiske luftangrep i Irak, la kjelder til. Dei sa at nokon gong å utvide britiske militære aksjonar til Syria ville berre innebera ei utviding av luftangrep mot IS-mål og involusjon i koalisjonsspecialstyrkaroperasjonar. Timingane for den separate, små utplasseringa til Libya ventar på når Libya kan skipa ei einingsregjering, og kan vera ein del av ein breiare innsats.
Ministerane skal byrja å argumentera for at det britiske militæret skal gripe til i Syria neste uke - med Downing Street som vil ta det neste skrittet mot den såkalla Islamske staten - BBC skjønar.