Denne gongen var talet på døde lavere enn i angrepet på Peshawar Army Public School (APS) i desember 2014, men minst 19 uskyldige menneske vart mista. Sjølv om kontrollen over området har gått ned, har dei framleis tilgang til "tryggheima" i dalen der dei kan eta og få kvitte før dei går på eit oppdrag. Etterforskingane etter angrepet i APS i fjor førte til at det blei arrestert nokre som heldt på med slike "tryggheima" i Peshawar og kring den, der dei var vert for å gjere dei angripare heime og gje dei mat og transport. Like eins trur offiserar at dei militante som storma på Bacha Khan University-kampusen onsdag morgen, sannsynlegvis gjekk ut av eit liknande trygghus i området og, under dekke av tjukk tåke, gjekk opp bakveggen på den utbredde campus for å starta angrepet. TV-bilder viste angstelege slektningar som krympa området rundt frambeita til universitetet, og leidde etter informasjon om skaden til borna sine. Studentar som kom ut gjennom porten, snakka om skyting, eksplosjonar og stamped. Mange i dei tre hostelane på campus sa at dei låste seg inn i romma sine. Andre gjemde seg i badet eller låste opp leksadørane sine. Men dei fleste av dei vart drevne ut av bygda trygt av tryggleiksvaktane ved universitetet som tilsynelatande blei hjelpt av tåken, som gav dei ein fordel over angriparane på grunn av den bedre kjennskapen dei hadde til lokalane. Men det stoppa ikkje alarmen frå å spreia seg raskt over heile landet, med frustrerte røystar som reiste spørsmål om hevda hæren hadde demontert infrastrukturen til militantane. "Dei som sa at 2016 var året då militansen enda, burde forklare desse angrepene", kommenterte den kjende talingsprogramarrangøren på Geo TV, Hamid Mir, utan å nemne hærsjefen Raheel Sharif som hadde gjort desse kommentarane nyleg. Mange seier at ein nyleg økning i angrep frå militante viser at medan nokre Taliban-grupper har blitt fragmenterte, har dei framleis tilflukt i Pakistan-Afghanistan-grensa og kan dela ressursar. Og dei har tilgang til pengar og våpen. Men etniske pashtun-nasjonalistane - som bur i den nordvestlege regionen - og mange politiske grupper i provinsane Sindh og Balochistan i sør, meiner at feilene ligger i det selektive slaget Pakistan tek mot militantane. "Missiljarane har halde fram med å angripe fordi vi ikkje har gjennomført den nasjonale handlingsplanen som blei utarbeidd i kjølvannet av angrepet på APS", sa Mian Iftikhar Hussain, ein tidlegare minister i provinsen Khyber Pakhtunkhwa og leiar i det nasjonalistiske partiet ANP, i ein kommentar kring TV. NAP-pakken med 20 punkter, som var utarbeidd av den politiske og militære leiaren i landet, hevdar at "ingen væpna militantar (skal) ha lov til å fungere" i landet, og at regjeringa ville "sikre seg for at forbannde organisasjonar (under nye namn) ikkje skulle koma opp igjen". Men det har vore spørsmål om at grupper som Lashkar-e-Taiba og Jaish-e-Mohammad held fram med å eksistere under ulike namn, og det har vore endå fleire meldingar om at afghanske Taliban held fram med å bruka Quetta (same som Peshawar og Karachi) som sine kommandosentrar. Desse gruppene delte ressursane sine med pakistanske Taliban, som Islamabad vil eliminera, men som no antingen har smeltast inn i grupper som vert støtta av Pakistan eller har spreidd seg over uåtkomlege område langs den nordlege delen av den afghanske grensa - men likevel innenfor strekkvidde av Peshawar-dalen. Mange meiner at problemet krev ei regional løysing. Dei seier at Pakistan burde gå ut med ein einaste tanke mot militante som er fokuserte på India og Afghanistan, og i gjengjeld ber desse landa om å blokkere finansiering for grupper som er fokuserte på Pakistan og hindra dei i å finna særleg tilflukt. "No er det ein gjengjelding", seier ein ANP-leiar til meg. "Hvis ikkje, så vil Pakistan, som (USA-presidenten Barack) Obama sa i talingen sin til unionen, fortsette å vera ustabil i fleire tiår".
I Pakistan vakna folk med eit anna angrep på ei skule i Peshawar-dalen.