Men ekspertar sa at planane var dømde til å mislykkast. Kampagnerarane protesterer mot ein avstemning i kongressen som skulle oppheva ein viktig lov om personvern på Internett tidlegare denne uken. Dei sa at resolusjonen SJR34, som ville la selskapene fortsette å selge brukerdata utan samtykke, ville bryta inn i personvernd. President Donald Trump ventar på å signera påbodet snart. Ein kampanje, som vert driven av Adam McElhaney, har fått $146,732 (£117,698) på fire dagar på crowdfunding-plattformen GoFundMe - 9.648 menneske har gjeve tilgjevingar. McElhaney sa at han hadde tenkt å "omgå" alle dei som hadde røyst for å avvikle lova. "Eg har tenkt å kjøpa internethistorikkane til alle lovleggjarar, kongressmenn, utøvande representantar og familiene deira og gjera dei lett leselege på [nettstedet mitt] searchinternethistory.com", sa han. "Alt dei har sett, søkt etter eller sett på internett, vil no vera tilgjengelig for alle å kjemma gjennom", la han til. På nettsida til McElhaney blir det òg kalla på om kva politikarar som skal kjøptast først, med talsmann i representanthuset og republikanaren Paul Ryan som står øverst på lista. Han sa: "Sidan kongressen har gjort privatlivet vårt til ein handelsvare, la oss vere samla for å kjøpe privatlivet deira". "Dette GoFundMe-kampanjen vil betale for å kjøpa data til Donald Trump og kvar kongressmann som stemde for SJR34, og for å gjera det offentleg". Men fleire rapporter tyder at planane var teknisk ulovlege. Markeder kan få tilgang til brukarens surfingdata, men berre i aggregat, for å gje målrett reklame. Og Internett-leverandørane (ISP) ville lida store merkevareskade om dei selde bort personleg identifiserbar data. Mike Masnick, grunnleggeren av Techdirt-bloggen, sa: "Her er det virkelige problemet: du kan ikkje kjøpa kongressens internettdata. Du kan ikkje kjøpa mine internettdata. Du kan ikkje kjøpa dine internettdata. Det er ikkje slik dette fungerer". I mars stemde representantane for å oppheva Obama-loven, som krev at Internett-leverandørane skal få tillating før dei delte personopplysninger - inkludert plasseringsdata. Lova skulle koma i kraft i slutten av dette året. Tilhengjarane av lovendringane sa at det ville auka konkurransen, men kritikarane sa at det ville ha ein "skremmande effekt" på privatlivet på nettet.
Organisatorane av to kampanjer for å gje privatlivet beskjed om at dei vil kjøpe og selge nettlesarane til nokre av dei best kjende politikarane i USA.