Kinesiske elektronikkfirmaet Hangzhou Xiongmai gav ut tilbakekallinga kort tid etter at kameraene til selskapet vart identifiserte som hjelpare til massive nettangrep. Dei gjorde tilgang til populære nettstadar, som Reddit, Twitter, Spotify og mange andre nettstadar, intermitterande. Sikkerhetsekspertane sa at lettgjegande passord, som blei brukt på Xiongmai nettkamera, hjalp til med å kidnappa. Nettangrepet involverte tusenvis av enheter som utgjer Internett - smarte enheter som blir brukt til å overvåka heimar og som kan styrjast på avstand. I ei uttale sa Hangzhou Xiongmai at hackarar kunne ta over kameraene fordi brukarane ikkje hadde endra passord på enhetene. Xiongmai avviste påstand om at webkameraene hennar utgjorde hovudparten av enhetene som vart brukt i angrepene. "Sikkerhetsmåler er eit problem som alle menneske står overfor", sa han. "Sidan industrigigigantar har opplevd det, er Xiongmai ikkje redd for å oppleve det ein gong". Han har òg lova å forbetra måten han nyttar passord på produktane sine på, og vil sende kundane ein programvarepatch for å forsterke enhetane mot angrep. tilbakekallinga påverkar alle kretskort og komponentar som er laga av Hangzhou Xiongmai som går inn i nettkamera. Det er ikkje greitt kor effektivt tilbakekallinga vil vera for å redusere talet på sårbar enheter som hackarar kan kalla på for å montera angrep. Ja, og det vil sannsynlegvis bli. Smart-enhetene som utgjer IoT, er svært populære blant skadelege hackarar som lever av å selge angrepstjenester eller utpresse pengar ved å truga firma med ødelegjande angrep. Før oppstolet til IoT var det vanskeleg å sette opp eit nettverk av kapte maskiner, ettersom dei fleste ville vera PC-ar som generelt er tryggare. Å drive eit slikt nettverk er vanskeleg og ofte måtte maskinar least for nokre timar berre for å gjennomføre angrep. No kan kvar og ein skanna nettet etter sårbar kamera, DVR og andre gadgetar, ta over og byrja å bombarda måla når dei vil. Av same grunn vil du bry deg om bilen din vart stulen og brukt av bankrøvar som rømmekarsj. Og fordi hvis webkamera, skrivar eller DVR blir kapra, har du i praksis loypt ein fremmande til å koma inn i heimen din. Hackarar vil sannsynlegvis byrja å bruka desse gadgetane for å spiona på deg og skaffa deg verdifulle data. Det er verdt å ta skritt for å slutta inntrengjarane. ikkje lett. Mange av enhetene som blir målretta er vanskelege å oppdatera, og passorda på nokre, ifølge ein rapport, er hardkodde, noko som tyder at dei ikkje kan endra seg. Det er òg vanskeleg å identifisera om du bruker eit sårbar produkt. Mange IoT-enhetar er bygd opp av komponenter som kjem frå mange ulike stadar. Det kan vera frustrerende å finne ut kva for programvare som kjører på dei. Nokre produsentar av billigere enheter har nekta å gje ut oppdateringar, noko som tyder at det er en klar populasjon av sårbar apparat tilgjengelig. Fordi tryggleik kostar pengar og elektronikkfirma vil gjera IoT-apparatet sitt så billig som mulig. Å betale utviklarar for å skriva sikker kode kan bety at ein apparat er sein på markedet og er dyrare. Dessutan kan det å gjennomføre god tryggleik på desse enhetene gjera dei vanskelegare å bruka - igjen som kan slå salda. Trass i dette, prøver mange bransjeorgan å utforma standarder som gjennomfører gode tryggleiksvaner. Dessverre, desse initiativa tek tid for å få ein innverknad, som tyder at det er millionar av usikre enheter som er installerte og jobbar. For no veit vi ikkje. Nokre hackergrupper har hevda ansvar, men ingen av påstandane er trugelege. Vi kan aldri vita fordi dei sårbare enhetane som utgjer IoT-angrepnetverket skiftar regelmessig hender ettersom rivaler kjem for å få kontroll over så mange som mulig. I ein viss forstand er store web-angrep markedsføringsøvingar som viser kor effektive eit bestemt nettverk av botar kan vera når det vert vendt mot eit mål. Konkurransen mellom botoperatørane er enorm, og ein vellykket angrep kan vera ein god måte å imponere potensielle kunder på. Det kan òg overtale offer for utpressings-maile for å betale, i staden for å risikera å bli knocka ut.
Webcams som vart hacka for å få populære nettsider offline seinare i uken, vert seinare kalla tilbake.