Ho sa at konservativa konferansefirma "går unna" med å ikkje utdanna britiske arbeidarar og at det trengs strengare rekrutteringsprøver. Studentar på "kurs av låg kvalitet" kunne òg møta strengare reglar for innreise. Ho lovde rådsorganane 140 millionar pund for å takle trykk frå migranter og flyttar for å deportera EU-forbrytarar for "mindre brotsverk". I eit bredare tal, den første viktige politiske talen sidan ho blei heimssekretær i juli, kunngjorde Rudd at dei ville slå ned på ulovleg innvandring gjennom nye maktord for å gripe etter fastforeldrar, arbeidsgivere og banker som lettgjør innvandring. Men forretningsgruppa vart bekymret for forslaget, medan Labour sa at dei ville "takna det med ein klump salt" ettersom regjeringa ikkje har fullført målene for innvandring. Theresa May har sagt at ho framleis er forplikta til å redusera nettomigrasjonen til "bærekraftige" nivå - under 100.000 i året - sjølv om David Cameron ikkje klarte å nå målet mellom 2010 og 2015, med nettomigrasjon som for nylig overgjekk 300.000. Rudd, som gjorde kampanje for å ver i EU under folkeavstemninga, sa at innvandring hadde gjeve Storbritannia fordelar, men skilnaden mellom dei som buset seg i Storbritannia og dei som forlét, var "for stor" og at avstemninga om Brexit hadde vist at britiske folk krevde handling. Sjølv om dette ikkje ville skje over natten, sa ho at berre ei vesentlig reduksjon kunne hjelpa til å "endra tidevannet i offentleg meining... så ein gong til er innvandring noko vi alle kan ta imot". "Eg kjem hit i dag med ei varsel til dei som rett og slett er imot alle tiltak for å redusere nettommigrasjon", sa ho. "Dette styresmaktene vil ikkje vakla i forpliktinga si til å setja interessene til det britiske folket først "Å redusere nettommigrasjon tilbake til bærekraftige nivå, vil ikkje vera lett. Men eg er forplikta til å gje det i namnet av det britiske folket". Rudd sa at testane som arbeidsgivere måtte gå gjennom før dei rekrutterte utanlandsarbeidarar og studentar, hadde vorte "tick-boxing-øvingar" og altfor ofte førte til at britiske borgarar blei diskriminerte. "Testen burde sikre at folk som kjem hit fyller lekur på arbeidsmarkedet, og ikkje tek jobbar som britiske folk kunne gjera", sa ho. "Så eg vil at vi skal sjå på om innvandringssystemet vårt gjev rett insentiv for bedrifter til å investera i britiske arbeidarar". Ho var forplikta til å tiltrekke seg dei beste studentane frå heile verda, men sa at det gjeldende systemet for ofte "behandlar kvar student og universitet som lik" med utilstrekkelig omsyn til det bidraget dei kan gje Storbritannia mot forpliktinga dei legg på staten. "Utranske studentar, sjølv dei som studerer engelskspråk, treng ikkje eingong å vera dyktige i å snakka engelsk. Vi må sjå om denne ein-størrelse-pass-alle-tilnærminga verkeleg er rett for hundrevis av ulike universitet, som tilbyr tusenvis av ulike kurs over heile landet. "Og vi må sjå om dette generøse tilbodet til alle universitet verkeleg er å gje verdi til økonomien vår. Det handlar ikkje om å trekkja opp løyvebroen. Det handlar om å sikre at studentane som kjem hit, kjem for å studere". Ein ny Controlling Migration Fund vil hjelpa råd i England å takle trykket på offentlege tenester, som NHS og boliger, frå høge mengder innvandring. Rudd sa at den nye migrasjonsfonden ville vera mer målrett og effektiv enn forgjengaren. Han sa at han ville støtte utstrekkelege råd og byggja på eksisterende innsatsar for å stoppe illegale innvandrarar som mottar boligstøtte, og for å takle skurklege jordedilar. For Labour, ønsket skuggehusminister Andy Burnham velkommen dei nye pengane, men sa "vi har høyrt desse løypa på konferansen om nettomigrasjon og barnemigranter før, og dei har ikkje kome til noko". "Straut på utlendingstall ville røva økonomien vår for millionar av pund og gjera utelate skade på dei fremste britiske universitetane i verda", sa talsmannen for universitetane for liberaldemokratane, Lorely Burt. "Forslagene fekk òg ein blanding av reaksjon frå næringslivet og høgare utdanningsindustrien". Institute of Directors sa at det var klart at innvandring ville bli ein "stridskjelde" mellom arbeidsgivere og regjeringa, medan ministrane har vorte varna for at planane deira kunne skada universitetene. James Pitman frå Study Group sa: "Innenriksministeren må vera ærleg om at ein betydelig reduksjon i talet på internasjonale studentar vil føre til høgare trykk på gebyrene som britiske studentar betaler, reduserte investeringar i anlegg og skade på den lokale økonomien". Blant ei rekkje andre lovnader sa Rudd at EU-borgarar som gjentøy framfører "mindre lovbrot" vil kunne utvisast, medan domstolane vil få klårare retningslinjer for kva dei må ta i betraktning i saker som involverer EU-brotmenn.
Nyte restriktar for utlendingar og studentar kan vera naudsynt for å "endra tidevannet" i offentleg meining om innvandring, sa inndektsminister Amber Rudd.