Generaladvokaten Jeremy Wright sa at det var eit "rett og godt etablert" prinsipp at regjeringar brukte kongeleg forutinninga i slike saker. Men dei som føregjorde saken hevdar at det er viktig at parlamentsmenn og likemenn får noko å seia. Artikkel 50 i Lissabontraktaten, som startar Brexit-prosessen, skal utløys under slutten av mars neste år. Men, som argumentar for regjeringa, sa Wright at artikkel 50 var til stades for å "gi kraft til viljen til folket", som det vart uttrykt i folkeavstemninga i juni, der ein majoritet av veljarane støtta Brexit. Bruka av kongeleg fortrodd - makt som historisk sett har vore i eigne hender av kronen, men i dag har vorte overført til ministrar - var "helt i samsvar med forventinga til parlamentet", sa han. Det er vår sak at det ikkje trengs samtykke frå parlamentet". James Eadie QC, som òg representerar regjeringa, sa at saken hadde "dype konstitusjonelle og dype politiske implikasjonar". Han la til: "Den vekker òg ei rekkje spørsmål om korleis den britiske konstitusjonen skal reagera i unike omstende som angår domstolen og står landet overfor i denne tida". Eadie sa at det ikkje var nokon skriftlig, konstitusjonell formel, og at saksøkjarane i retten ville bruka rettsprinsipp utvikla i ulike konstitusjonelle og rettslege omstende for å få dei til å passa til argumentet sitt - "precis nok å nekta den konstitusjonelle fleksibiliteten som ligg i kjernen av konstitusjonen vår". Mrs May kunngjorde på konservatistpartikonferansen at ho hadde tenkt å gje ei artikkel 50-kjenning innan slutten av mars 2017 ved å bruka det kongelege forsetet. Motstandarane hennar hevdar at dette ville løyse lovlege rettar som er gjeve til britiske borgarar under European Communities Act 1972, som gjorde EU-lova til ein del av lovgivningen i Storbritannia. På grunn av den bråttomlege og konstitusjonelle viktigheita til saka, er det vent til at høgare domstol, Høgsta domstolen, skal høyra klage før slutten av året. Ein av dommarane, Lord Thomas, har slått ut folk som har truga investeringsfondsforvaltar Gina Miller, ein av arrangørane av utfordringa til regjeringa, med misbrukande e-post og "andra kommunikasjon".
Samtykke frå parlamentet er "ikke nødvendig" for at Theresa May skal gå vidare med å få Brexit i gang, høyrde Høgsteretten.