"Barn med høg inntekt som viser tegn på låg akademisk evne i femårsalderen, har 35% større sannsyn for å bli høylønnare enn dei fattigare samla som viser tidlege teikn på høg evne", sa Greening på eit arrangement for Sosialt mobilitet. Greening sa at det var eit "svært og langt slagord" å gje alle elevane ein rettferdig sjanse. I familien hennar, sa ho, var ho den første som gjekk på universitet. Utdanningsministeren sa at ho aldri hadde tenkt å bli politikar - og ho kan minnast faren sin som skrek mot utestengde politikarar på TV. Han var "frustrert fordi han følte at dei ikkje snakka om livet hans", sa ho. Greening sa at fattige elevar, trass i alle tidlige teikn på talent, hadde større sannsyn for å forlate skulen utan A-nivå og missa sjansen til å gå på universitet. "Graduerte frå dårleg bakgrunn som kom til toppjobba, tenar likevel, i gjennomsnitt, over £2.200 mindre per år enn kollegaane som er fødd av profesjonelle eller leiande foreldre", sa ho. Dette var ikkje berre økonomisk vanskel, men òg geografisk, med nokre delar av England som hadde mykje lavere resultat, sa ho. "Eit barn som bur i eit av dei mest vanskelva områda i landet hadde 27 gonger meir sannsyn for å gå på ein utilstrekkelig skule enn eit barn i det mest fordelade området", sa Greening. "Møguleikane" til regjeringa ville hjelpa til å konsentrera støtten i slike vanskelva områda". Og å sikre ei forsyning med lærarar av kvalitet kunne gjere ein stor skilnad for å akselererera oppnåelsen. Med slutten av EU-medlemskapet, sa ho, ville det bli ein økonomisk nødvendighet å utnytte evnene til alle unge. I staden for at arbeidsgivere skulle "sporre rundt verda" for å finna arbeidskraft, sa ho, ville arbeidsgivere ha behov for å fokusere meir på å utnytte heimeleg talent. Men denne uken møtte utdanningsministeren sterk kritikk frå Public Accounts Committee, som varna Utdanningsdepartementet for å ikkje ha teke seg av alvoret av finansieringsproblemene til skulane. Ledsmenn sa at ministrane ikkje kunne gjenkjenne "reelle konsekvensane" av finansieringsplanane sine. Regjeringa har sagt at det å opprette nye grammatikkskoler vil fremme sosial mobilitet. Men Greening sa at nye grammatikkskoler òg ville bli følgd av ein "ny modell" for utveljing. "Vi snakkar om ein ny modell av grammatikkskoler og korleis utveljing kan fungere", sa ho. "Det tyder eit utdanningssystem som kan gjere høve for dei svært ulike talentane og potensialet til ulike born - om det er teknisk utdanning, matematikkskoler eller om det gjev lokale samfunn eit valg om korleis utveljing fungerer på lokalt nivå". "Om vi verkeleg skal ha ting annerledes - må vi vera beredda på å sjå på kva det vil ta. "Vil vi likevel sørge for at nye grammatikkskoler vil fungere effektivt, i samarbeid, for å heva uteksamen generelt? Absolutt - det er nettopp difor me jobbar så mykje for å sikre at det vi kjem med ein ny modell av urval som fungerer på ein konstruktiv måte for å øke oppnåelsen.
Unge som har lite evner og kjem frå rike slekter, tenar meir pengar enn dei dykkare og fattige, seier Justine Greening, utdanningsminister.