Politi og tryggleiksstyresettar kan sjå namn på nettstadar som vart vitja i det siste året utan ein warrant, i henhold til utkastet til lov om etterforskingsmakt. Vitskap og teknologi-utvalget seier at kravene er forvirrande, og firma frykter ein auke i hacking. Innenriksdepartementet sa at det ville studere funnene i rapporten. Då ho kunngjorde utkastet til lovforslaget i fjor, understrekte Theresa May at myndighetane ikkje ville kunna sjå individuelle websider som vart vitja, berre grunnleggende data, som domenenavn som bbc.co.uk eller facebook.com. Men teknologiselskap har sagt til parlamentsmenn at det kanskje ikkje er mogleg å skilja ut data på den måten, og planane var ikkje klår om kva som meinar med "internettilkoblingsrekorder". Statsformann Nicola Blackwood sa: "Det er framleis spørsmål om moglegheita til å samla og lagra internettilkoblingsrekorder (ICR), inkludert bekymringar om å sikre sikkerheten for oppgåvene frå hackarar". Lovforslaget var ment å gje klarleik til bransjen, men det gjeldende utkastet inneheld svært brei og tvetydige definisjonar av ICR, som forvirrar kommunikasjonsleverandørane. "Dette må rettleggjast for at lovforslaget skal nå sine erklærde sikringsmål". Mrs May insisterte i januar på at innre representantane hadde vore klare på kva dei meinte med ICR og arbeidde tett med bransjen på lovgivningen. Vitskap og teknologi-utvalget gav òg opp bekymringar for makt til å la spionar hacka seg inn i smarttelefonar eller datamaskiner til mistenkte, kjent som "utstyrshemning". Blackwood sa at teknikken "i tider kan vera nødvendig", men la til: "Teknologivindustrin har legitime bekymringar for reaksjonen frå kundane sine på muligheten for at elektroniske enheter kan bli hacka av sikkerhetstjenestene". Det er òg bekymringar, som Apple og andre teknologigigantar har uttrykt, om at lovforslaget vil tvinga dei til å vedta svakare krypteringsstandarder. Loven vil styrkja styrken til å tvinga firma til å gje opp dekrypteringsnøklane så kodte meldingar kan lesast. Men Nicola Blackwood sa at regjeringa må gjera meir for å "døma grunnlause bekymringar om at kryptering ikkje lenger vil vera mogleg". Tjenesteleverandørane, som BT og Sky, er urolege for kostnaden for å lagra internett-opplysninger i 12 månader, noko dei ikkje rutinemessig gjer for tida. Innenriksdepartementet seier at den totale kostnaden for bransjen vil vera £174 millionar over 10 år og at "momsomkostnadane" vil bli refusjonerte, men bransjen har kasta tvil om denne estimaten. Komiteen sa at regjeringa burde gjere ein "uttrykkleg forpliktelse" til å betala alle kostnadene som påløper ved etterlevinga", for å verna mindre firma som blir ramma av krav om å lagra oppførsler. Innenriksdepartementet sa at det var viktig at selskapene ikkje led ein kommersiell vanngjennomgang og understrekte at det ikkje var planer om å endra ei langvarig posisjon om å refusjonera 100% av kostnadene som er tilknytt oppbevaring av data. Sikkerhetsminister John Hayes sa: "Vi er klar over behovet for lovverk som skal gje lovhåndheving og etterretningsorganane dei maktene dei treng for å takle dei alvorlege trugene mot landet vårt i den moderne tidsalderen, under strengt verneverdstiltak og førende tilsynstiltakar i verda". Dei endelige forslagane til regjeringa skal leggjast fram på våren.
Planen til inndektsministeren for å tvinga Internett-leverandørane til å lagra Internett-aktivitetane til alle er vass og forvirrande, seier ein komité av parlamentarikarar.