All-Party Parliamentary Group (APPG) på moderne språk seier at handelssamtalane etter å ha forlatt EU vil ha meir britiske embetsmenn med språkkunnskap. Det finst allereie ein mangel på språkkunnskap, men for tida kan Storbritannia stole på andre EU-borgarar "for å bøta på kløfta", seier gruppen. Landet er i dag avhengige av EU for å forhandla om handelsavtaler, men dette vil ikkje lenger vera mogleg når Storbritannia har forlate unionen, legg dei til. "Brexit må gjera språkkunnskapen i Storbritannia til eit hovudpolitisk spørsmål". "Måskeivenskap er viktig for vår eksport, utdanning, offentlege tenester og diplomati". Baroness Coussins kalla på "ein nasjonal plan for å sikre at Storbritannia produserer språklærarane som vi treng for å bli ein verdsleider i global frihandel og på den internasjonale scenen". Groppa identifiserer behovet for å styrkja ferdighetene i både europeiske og ikkje-europeiske språk for handels-, internasjonale relasjonar- og tryggleikssyn. Dei fryktar særleg for å mista dei europeiske språkkunnskapane om EU-borgarar som no bur i Storbritannia ikkje får garantert opphaldsstatus etter Brexit. Dei vil òg at Storbritannia skal halda fram med å delta fullt ut i Erasmus+, der unge studerer, arbeider frivillig og blir opplært i utlandet i Europa, og nokre av dei jobbar som språkkonsulentar på skule. "Det er viktig at skule kan fortsette å rekruttera EU-borgarar etter Brexit", sa Malcolm Trobe, interim-generalsekretær i Association of School and College Leaders. "Det finst allereie ein kritisk mangel på språklærarar, og det siste vi treng er noko som gjer situasjonen verre. "Vi skjønar at Brexit tyder Brexit, men det er viktig at det ikkje òg tyder ei fullverdig krise i språkutdanning". Mike Buchanan, leiar av Ashford School og formann for Headmasters and Headmistresses Conference, sa at uavhengige skular er stolte av "den stadig sentral rolle dei har i å sikre at språk overlev". "Men det trengs meir for å venda denne trenden. "Native speakers hjelper oss midt i ei stor rekrutteringskrise i moderne språkundervisning. "Vi produserer rett og slett ikkje nok lingvistar i dette landet for å fylla leksene i moderne språkundervisning som vi har". Ruth Sinclair-Jones, britiske direktør for Erasmus+, sa at verdien av ordninga for Storbritannia "kan ikkje undervurderast". "Å missa deltakinga i Storbritannia ville begrensa framtidsutsikta til unge og landet som helhet", sa ho. Mark Herbert, leiar for skuleplanar ved British Council, sa: "Å læra eit språk er ikkje berre ein lønnsom måte å knyta seg til ein annan kultur på, men det øker òg utfall for individet, og det skaper forretnings- og handelsmuligheter for Storbritannia". Ei talskvinne i Department for Education sa at regjeringa har ført til at talet på studentar som tek eit språk på GCSE har auka frå 40% i 2010 til 49% i år. "Daglegare britske studentar som studerer i EU, vil framleis vera underlagt den gjeldende ordninga".
Styresmaktene må planleggja no for å unngå ei språkkrise etter Brexit, seier ein gruppe av representantar og samstørrar.