I ein diskusjonsdokument om framtida til definerte lønnspensjonar (DB) sa han at økonomisk "stresste" selskap kan få lov til å vanskjera tidligere lovnader. Om lag 5% av verksemda er i denne kategorien, ifølge grøna boka. Så mange som elleve millionar menneske er medlemmar i DB-ordninger i den privata sektoren, som knyter pensjonar til lønn. I staden for å bruka RPI, kunne det vera at nokre selskap kunne bruka CPI i staden, sa regjeringa. Sidan CPI vanlegvis er lavere enn RPI, ville det spara pengar til firma. Men ei slik endring kunne kosta den gjennomsnittlege pensjonisten opp til £20.000 i løpet av pensjonen sin, ifølge diskusjonsdokumentet. Steve Webb, som var pensjonsminister under koalisjonsregjeringa, sa at det ville vera uroleg om ein slik endring blei tillata. "Det er ein stor risiko for at det kan bli utnyttt å slappne normar for inflasjonsvern - med dei beste intensjonane for unntakstilfeller - og føre til at millionar av pensjonerte blir utsette for å få redusert levestandard", sa han. I avisa legg regjeringa fram tanken på å midlertidig avstå frå all form for inflasjonsindeksering, når pensjonsordningane er i alvorleg vanskelighet. Men det innrømmer at dette kan føre til "moralske risikofrådomar", der selskap kan freista seg til å økja underskuddet sitt med vilje for å spara pengar på pensjonsutbetalingar. Dei fleste pensjonsordningane for DB er "tilgjengelege" for arbeidsgivere, sa regjeringa, sjølv om dei fleste for tida er i underskudd. "Våre modeller tyder på at dette underskuddet for mesteparten av systemane vil krympa om arbeidsgivere held fram med å betale inn i system på nåværende/forlovde nivå", erklærer avisa. "Selv om DB-pensjonar er dyrare enn dei var då dei vart oppretta, kan mange arbeidsgivere rydja ut pensjonsunderskuddet sitt om det er naudsynt". DB-system har falle i løpet av dei siste åra, ettersom arbeidsgivere har bytt over til meir overkommelege definerte bidrag (DC) -system, der pensjonsutbetalingar er knytt til investeringsavkastning. Pensionsindustrien vert no kalla til å kom mentera om ideane i grønnboka.
Fyrster som har økonomiske vanskeligheter kan få lov til å redusere pensjonsutdelinga, har regjeringa foreslått.