Rapporten sin fokuserer på Openreach-divisjonen til BT og den påståtte mangel på å investera i rask fiber. Men det finst andre som har spørsmål å svara på - særleg regjeringa, tilsynsmyndigheten og bredbåndsbrukarane. For om, som rapporten seier, "UK ikkje investerar tilstrekkeleg i kritisk telekommunikasjonsinfrastruktur", og er "late etter etter internasjonale standarder for å gje fibertilkobling", kan det ikkje vera heilt skuld til BT. Strukturen til telekommunikasjonsindustrien vår og retningen til bredbåndsstrategien vår er i stor grad avgjort av regulatoren Ofcom og regjeringsministrane. I det siste tiåret kunne du oppsummere politikken deira med dei gamle detaljhandlarane sine maksimer "stapel det høgt, sel det billig" eller kanskje "ikke bryr deg om kvaliteten, følg bredden". Med andre ord har dei avgjort - kanskje rett - at vi som forbrukarar vil få bredbånd så raskt som mulig, men betala så lite som mulig. Det intens konkurranseutfordringa her og trykket av Ofcom på prisane er antakeleg grunnen til at Storbritannia får gode karakterer samanlikna med andre EU-land når det gjeld geografisk dekking, opptak og lågare priser. Der vi får dårleg karakter er i å gje den dyraste, men framtidsfastaste tilknytinga, FTTP, fiber til lokalane. BT er no byrja å øke investeringane i FTTP, som konkurrentane som TalkTalk og Sky, men Storbritannia har mykje å gjere for å få tak i det. For fem år sidan såg det ut til at alle dei store aktørane i bransjen var overbeviste om at ingen ville ha eller betala for ei slik luksustjeneste, og dei ville ikkje kasta bort pengar i ein konkurransedyktig miljø. Kanskje skulle regelverket ha vore meir fokusert på lang sikt, i staden for å fremja konkurranse. I tillegg til at det er ein stor del av den britiske økonomien som er i ferd med å utvinna, er det ein stor del av den britiske økonomien som er i ferd med å utvinna. Men "det nåværende systemet er uakseptabel", seier rapporten, og han skildrar ei situasjon der små bedrifter får velja mellom å leie ei latterleg dyr linje eller vente i månader eller år til BT tek beslutningen om å knyta opp forretningsparken. Det er òg ein avsløyande utveksling mellom komiteen og den tidlegare digitale ministeren Ed Vaizey om eit voucher-program som var utforma for å hjelpa små firma til å få betre bredbånd. Skemaet hadde vore så populært at pengane snart var ute, og det vart avbrutt ifjor. Det vil gå i åtskiljande år med diskusjon om om BT skal skiljast opp, men me må vel vel saman velja kva det skal vera for bredbåndsinfrastruktur i Storbritannia - billig og leken eller rask og framtidsdygdig.
Det er klårt av dei som er med i Kultur-, Media- og Sportutvalget - at den britiske bredbåndsstrategien vår går feil, og BT må ta på seg ein stor del av skuld.