Tusenvis av folk festar på gatene etter at dei høyrde at det enda resultatet var ein avkastning på 61,3 prosent mot 38,7 prosent. Men europeiske representantar har advart om at landet kunne bli utsett frå euro-sone og at euroen kunne falle i Asia på måndagen. Dei siste oppdateringane statsministeren hadde sett dette som "potensialet til å hjelpa han til å nå til ein avtale", og han la til: "Eg skal ha skuldarane sine avsky med stolthet". Regjerande Syriza-partiet i Hellas hadde gjort kampanje for eit "Nei", og sa at vilkårene for hjelpen var ydmykande. Han sa at Grekland ville gå tilbake til forhandlingsbordet på måndag, og la til at ein vurdering frå Den internasjonale pengefondet (IMF) som vart publisert denne uken, hadde stadfest at ein omstrukturering av den greske gjelden var nødvendig. Men nokre europeiske representantar hadde allereie advart om at kreditorane kunne ta ein nei-stemmingsstemme som tyder at grekarar hadde avvist vidare samtalar. Det var ulike svar frå dei europeiske leiarane på om det var ope for fleire samtaler med Hellas etter at kolet var avgjort. Tysklands visekansler, Sigmar Gabriel, sa til lokale medier at det var "vanskeleg å tenkja seg" om at det var vanskeleg å fornye forhandlingane med Hellas, og at Tsipras hadde "ript broa" mellom Hellas og Europa. Jeroen Dijsselbloem, som står i leiren for finansministergruppa i euro-sone, sa at resultatet av folkeavstemninga var "veldi dessverre" for framtida til Hellas. I mellomtiden varna Martin Schulz, formanden for Europaparlamentet, for at Europa gjekk inn i "ein svært vanskeleg og til og med dramatisk tid" om ikkje den greske regjeringa kom med "signende" forslag i løpet av dei neste timane. Det damokleane sverdet som henger over Hellas er at bankane vil gå tom for kontanter om få dagar. Det vil seie at ei avgerð om kva slags begrensande teneste bankane kan gje, som skal tas av den greske regjeringa, vil avhenge av om styringsrådet til Den europeiske sentralbanken (ECB) tek avkall på å frysa, kutta eller auka utgjevingane av nødhjelpslikviditetsstøtte eller nødhjelpslån til Hellas. Det vil ta utgangspunkt i kva statsleiarane i euro-området seier om det finst nokon realistisk sjanse for å få til ein ny avtale som kan berga den kriseramle greske staten. Så, skjebnen til Hellas ligg fast der det alltid har vore, i leilegheita til den tyske kanslaren, Angela Merkel og dei andre regjeringsleiarane. Og her er den forferdelege analysen av kostnadene dei må gjere. Robert Peston: Store kostnadar for Hellas å bli verande i eller gå ut av euroen Bankane har vore stengt sidan forrige måndag etter at Den europeiske sentralbanken nekta å gje Grekland meir nødhjelp. Uttrekningar ved bankmaskinane har vore avgrensa til 60 euro per dag. Den siste hjelpen til Hellas utga på tisdag og Grekland missa ein betaling på 1,6 milliarder euro til IMF. Myndigheita i den greske regjeringa har insistert på at det å avvisa vilkårene for hjelpen ville hjelpa dei til å forhandla ei betre avtale med internasjonale kreditorar. Varoufakis skreiv at "Nei" i folkeavstemninga var eit "magestig, stort ja til eit demokratisk Europa". Tidlegare sa han at bankane ville opna seg att på tisdag. Dei neste dagane vil det sjå ein fløy av nødmøter i Europa. Den europeiske kommisjonen - ein av "troikaen" av kreditorar saman med IMF og ECB - ville at Athen skulle heita på skatt og kutta utgiftene til velferdspolitikken for å oppfylle skuldpliktene sine.
Alexis Tsipras, statsminister i Hellas, sa at dei greske folket gjorde eit "dårleg val" med å avvisa vilkårene for ei internasjonal hjelpemiddel på folkeavstemninga på søndag.