Men kva vil dette betyda for forbrukarane - særleg dei som lider av sakte bredbånd - eller ingen i det heile? Konkurranselege telekommunikasjonsselskap har lenge argumentert for at Openreach - firmaet som leverer mesteparten av bredbåndsinfrastrukturen i Storbritannia - ikkje bør vera ein del av den same gruppen som BT, som har ein tredjedel av bredbåndsmarkedet i landet. Sky og TalkTalk seier at denne strukturen har vore dårleg for konkurranse og forbrukarar. Ofcom samde - og det gjorde departementet for kultur, media og sport. For å unngå ein langvarig rettskamp, har BT no falle i linje. BT vil framleis kontrollere budsjettet til Openreach, sjølv om det nyskipa selskapet vil ha sin eigen sjef og avgjera korleis han skal bruke pengane. Verkeleg rask breiband krev at fiberoptisk kabel blir brukt i kvart heim, noko som er svært dyrt. Som resultat er dei fleste bredabandsforbindelser i Storbritannia framleis avhengige av gamle koppartråd som blir brukt for telefonsamtaler. Andrew Ferguson, som er med på nyhetsnettstedet ThinkBroadband, sa at det er uklart om å skilja BT og Openreach vil gje dette ei raskare løsning. Langsamt og ikkje-eksisterande bredbånd er framleis eit problem i nokre landsbyområder, og Openreach har vorte kritisert for å ikkje ha løyst problemet. Men svært få andre operatørar ser ut til å vera viljuge til å løysa problemet, som er dyrt og teknisk utfordrande. Du har ein bredbåndsfeil, men det tar veker å laga. Lyd kjend? Kritikarane seier at Openreach berre ikkje har gjeve tilstrekkelege nivå av kundeservice fordi klaga kjem gjennom Internett-leverandøren til kunden, og det gir ikkje insentiv til å gjennomføre reparasjonar raskare. Gavin Patterson, administrerende direktør i BT, innrømde fredag at Openreach-tjenesten "ikke har vore der det trengs" og at skilnaden ville ha betra situasjonen.
Ofcom, telekommunikasjonstilsynet, sa fredag at BT hadde samd om å "lovleg skilja" Openreach - divisjonen som eig og opererer det breda bandet i Storbritannia.