Hugsjenskapskvalitetskommisjonen fann at tre fjerdedeler av dei 79 sykehusforvaltarane som har vore vitja under den nye kontrollregimen, hadde problem med tryggleik. Over 40% av helsestedene og helsestedene og ein av tre Hugsjenskapstedane hadde òg problem med tryggleik. Mangel på personell - i høve for kompetanse og tal - vart identifisert som eit stort problem. Blant dei enkelte tilfellane som vart merka var: Funnene - som er innhald i årsrapporten til CQC - er ein midttidsoppdatering av det nye, strengare inspeksjonsregimet etter Ofsted-stil. Dei dekker dei første 14 månadene av inspeksjonsprogrammet, som vart lansert i april 2014 og som forventes å bli fullført i april 2016. Men dei som er sett på som mest utsette har vorte hovudsakleg målretta først, og difor er det ikkje nødvendigvis representativt for den totale sektoren. 5439 organisasjonar vart inspekterte 14 månader inn i det 24 mings inspeksjonsprogrammet 47% av sjukehusa vart inspekterte 17% av sosialarbeidstjenestene 11% av GP-tjenestene I løpet av inspeksjonane ser CQC-ekspert på ein rekke ulike problem, inkludert kvalitet på ledelsen, om personalen er omsorgsfull og trygg. Alle organisasjonar - frå legelege operasjonar til sykehus - får ein vurdering for kvar, som resulterer i ein generell vurdering av utilstrekkeleg, treng forbedring, god eller framtredande. Resultatet av dette blir utbredt gjennom året, medan denne rapporten ser på nokre av dei vanlege problemane som er identifisert i løpet av heile prosessen. Av alle tema som vart undersøkt, sa CQC at dei fleste bekymringane var reist om tryggleik. Cirka 13% av sykehusene vart dømt utrygg, 10% av sosialarbeidstjenestene og 6% av GP-tjenestene. Når dei som ikkje er trygg nok er inkludert, får det tal med tryggleiksproblem til 74% for sykehus, 43% for sosialtjenester og 31% for generaldoktorar. Rapporten sa at det å betra leiarskap var nøkkelen til å takle problemane. David Behan, sjef for CQC, sa til Radio 4s Today-program: "Det vi veit frå rapporten vår og frå andre forskingar er at leiarskapet til ei organisasjon bestemmer kulturen til den organisasjonen. "Om leiarskapet seier at det viktige her er kvalitet og tryggleik, så er det det folk kjem til". Generalsekretæren for Royal College of Nursing, Janet Davies, meiner at finansproblemer er ein viktig faktor - i forrige uke vart det avslørt at trusta hadde fått eit underskudd på nesten 1 milliard pund i dei første tre månadene av dette finansåret, meir enn det som vart brukt for heile 2014-15. Ho la til at sjukpleie, anten på sykehus, pleieheim eller i samfunnet, var avhengig av å ha eit riktig antal medarbeidarar med rett kompetanse og støtte. Katherine Rake, administrerende direktør i Healthwatch England, pasientvakthunden, sa at det var viktig å læra av feil, og han beskrev dei problemane som blei sett fram som "uanlege". "No vil vi sjå at alle tenester fungerer med den rette kulturen med åpenheit og gjennomsiktighet når ting går galt", sa ho. Men Rob Webster, som er medlem av NHS Confederation, som representerer trusta, varna for at det økonomiske trykket og den negative publisiteten skapte eit "toksiskt miljø", som i sin tur hadde ført til at "leiarskapen til NHS dreiv seg rundt". "[Dette] er dårleg for helsestasjonen og for pasientene", sa han.
Tryggleik på tvers av NHS- og helsestøytesektoren i England er ein "betydande bekymring", med særleg vanskelege problemer på sykehus, varnar inspektørane.