Armémyrene er ein rovdyrskommande nomadisk art: dei rår på andre insektkoloniar og er alltid i rørsle, utan eit fast nest. I denne livsstilen er det avgjørende å finna den kortaste føderingsveien - med nok arbeidskraft til. Den nye forskinga viser at dei justerer broene sine for å finna den balanse. Fire ants former flåter, bruar og tårnstrukturar, medan veivorm i Australia byggjer kjeder som "sjer" blad saman for å gjere nester. Amerikanske og tyske forskarar bak den nye studien fokuserte på hærmyrta, Eciton hamatum. Dei reiste til Panama for å observera denne arten i sitt naturlige miljø, i håp om "å forstå dei enkle reglane som gjer at dei kan kommunisere og byggja komplekse brostrukturar", sa Matthew Lutz, medforfatter. Teamet brukte ein 3D-printed, vinkelplattform som etterlikna det naturlege miljøet til maur, men som òg gav forskarane høve til å tilpassa vegen for eksperimentene sine. "Myrene byrja å danna ei lita bro på toppen av vinkel, som så flytta seg bort, og gjorde broen større og større for å forkorta vegen", forklarte Lutz, ein doktorgradsstudent ved Princeton University i USA. "Det som var endå mer interessant var at broen ikkje flytta seg så langt som han kunne. Han hadde tendens til å stoppe ved eit mellompunkt". Om vinkelane som skulle brygjast var breiare, var "bro-migrasjonen" enda før. I det naturlege lever eit foeriksspor fleire slike broar, og dei reagerer på intensiteten av trafikken over brygga: "Om du stoppar trafikken over broen, bryt han om 1-2 minutt", sa Lutz. Han og kollegaane hans resonera at maurane stod overfor ein kompromiss mellom ein kortere, raskare veg og talet på maur som måtte bli stilt fast ved bygginga av strukturen - noko som i anna fall ville øke forbrukskrafta til samfunnet. Frå etingsøkjaras synspunkt er den kortaste vegen ikkje nødvendigvis den mest effektive. "Dette er ein elegant, kvantitativ studie av dei forunderlege tilførslukapalitetane til hærmyrene", kommenterer professor Nigel Franks, som har eit forskarlaboratorium for myrar ved University of Bristol. "Særmyrene er så effektive rovdrettrar at dei utpløyer bytet sitt medan dei går. "Å bruka kroppane til å byggja bryder og dekke "hull" på ruten deira er fornuftig for dei, i motsetning til å bruke tid og energi på å bulldoza hindrar ut av vegen". Lutz, ein arkitekt som er utdannet, er interessert i strukturar som kan samlastast sjølv. "Eg byrja å ha doktorgrad i biologi for å studere strukturane som desse myrene dannar meir spesifikt", sa han. Moderne arkitektur og robotikk vender seg til naturleg sjølvmontering som hærmyrene for å læra å designa og produsera slike dynamiske strukturar i framtida. "Om 10-15 år vil slike ting vera meir vanlege", spåde Lutz. "Kunstige system som er laga av uavhengige robotar som fungerer på same prinsipp som hærmyrene, kunne bygga store strukturar", sa Dr. Reid, som arbeidde ved New Jersey Institute of Technology då studien vart gjennomført, men no er ved University of Sydney i Australia. "Slike svørm kunne fullføra bemerkjande oppgåver, som å laga broer for å navigera i komplisert terreng, plugg for å reparera brytningar i strukturar eller støyt for å stabilisera ei brytande struktur".
Myrer er kjend for å bygge med kroppen sin, men ei ny studie viser at armémyrer kan optimalisere trafikken ved å bruke brår som bevegar seg.