Han sa at avversjon mot tap er når folk føler smerten av å mista noko meir enn de føler gleden av å vinna noko anna, noko som kan gjera nokre redde for å ta risiko. Det kan vera difor truggen om å mista pasientvern- og prisvendige omsorgsloven (ACA), kjent som Obamacare, har ført til meir støtte for helsestøytelogen enn nokon gong. Kan Obamacare bli oppheva? Kvifor er Obamacare så kontroversiell? President Donald Trump har oppfordra kongressen til å oppheva og erstatta Obamacare, medan republikanske lovgivere har anteke at dei kunne gjera det før slutten av måneden. Men kongressplanen for å fjerna Obamacare har vorte hindra av at republikanarane ikkje har kunna presenterte ein klar erstatningsplan, og det har forlatt nokre amerikanarar nervøse ettersom utløpsdatoen til helsestøytelova nærmar seg. "Folk ser på kva dei mister, og det er ikkje klårt kva dei vil vinna", seier Thomas D'Aunno, direktør for helsestyring og helsestyring ved Robert F. Wagner Graduate School of Public Service ved New York University. Det er den same følelsen som amerikanarar som Cathy DeLoach, som endra seg om ACA etter at sonen hennar vart diagnostisert med testikkelkreft, og familien hennar brukte 29.000 dollar på behandling på 15 dagar. "Eg vart med han på sykehuset og hadde mykje tid til å tenke på kor takknemlig eg var for Affordable Care Act", sa ho til BBC. DeLoach, som ikkje stemde for Obama i 2008 og 2012, sa at ho ikkje var ein fan av lova då ho vart innførd, men at ho no er uroleg for framtida til sonen. "Dette er noko som kan vera så forferdeleg for så mange menneske, og så mange fattige, og det er feil". Ei nylege helsestørringskanning frå Kaiser Family Foundation fann det høgaste støtet til ACA i over 60 fylgesøk frå 2010, då president Barack Obama signerte loven. I november 2013 var det berre 33% som var tilfreds med ACA. Ashley Kirzinger, ein senior undersøkingsanalytikar ved Kaiser, sa at sjølv om det ikkje er ein majoritet av amerikanarar som deler denne synet, understreker skiftet amerikanarar sin bekymring for den heite debata om erstatning i Washington. "I ein viss grad har det gjennom åra vore mykje debatt om folkeavstemning om Obama-administrasjonen", seier Michael Sparer, sjef for helsepolitikk og -styring ved Columbia University. "Motstanden mot lova har på ein svært effektiv måte skildra det som ein dyr byråkratisk innblanding i det amerikanske helsestyresystemet", sa han. "Men debatten har gått litt frå reint ordtak til kva som eigentleg ville skje om lova var borte". Det har vore økende tøffheit blant nokre republikanarar om å erstatta lova, med nokre som foreslår ein endringsplan som den rette vegen framover. Tidlegare talsmann John Boehner har til og med sagt at ein fullstendig oppheving av lova "ikke er det som skal skje". Det er anslått at rundt 22 millionar amerikanarar ville mista sjukforsikring om lova blir oppheva. Men nokre av lovens protekter - som forbød forsikringsselskap å nekta helseforsikring til folk med førtillevjande helsetilstand og tillating til unge å halde fram med foreldraplanane sine til dei var 26 år - har òg vunne offentleg støtte. "Dessverre er det nokre som ikkje skjønar at ACA var ansvarlig for utvidinga av Medicaid", påpekar D'Aunno. "Så det er fornuftig at det ville vera noko skift i støtten til ei regjeringsrol i helsestøyt". Undersøkelsen viste at 95% av demokratane, 84% av dei uavhengige og 69% av republikanarane sa at det var "veldig" eller "noe" viktig å halda fram med føderale midlar for utvidinga. "Republikanane har mange utfordringar framfor seg", seier Dr. Ashish Jha, direktør for Harvard Global Health Institute. "Den viktigaste delen av arven til Obama på ACA er å veie inn i det amerikanske landskapet tanken om at alle fortjener tilgang til helsestøyt". Frykt for å mista Obamacare har vorte forverra av ei grassrotsrørsla på rådhus over heile landet, der hundrevis av veljarar har sendt klagemengda sine til republikanske lovleggjarar over politikkarne til Trump - inkludert framtida til ACA. "Å sjå representanten i augo og seia: 'Eg er djupt uroleg for at eg skal mista sjukforsikringen min' er mykje meir kraftfullt enn ein klår song", seier Williams.
Daniel Kahneman, Nobelprisvinnaren i psykologi, var fyrst og fremst ein av dei som kom opp med den tanken at menneske er dobbelt så redde for tap som dei er redde for å vinna.