Lova om barn og sosialt arbeid vil la lokale råd søkja om å avsette rettane til born og kontroll på omsorg for å prøve innovative måtar å arbeide på. Regjeringa argumenterer for at det er ei dristig tilnærming til å fjerna bureaukrati. Men kampanjerarane seier at det er risikabelt og unødvendig å la rådsordnene velje seg ut av desse langvarige oppgåvene. Dette inkluderer lovlege rettar til barneskydd, familiestøtte, barnehjem og fostering, støtte til omsorgslege og tenester for funksjonshemma born. Om lag 50 organisasjonar er offentleg imot dei foreslåtte fritakene - inkludert British Association of Social Workers, The Care Leavers' Association, Women's Aid, Liberty og National Association of People Abused in Childhood. Dei har slått seg saman for å danna ei gruppe kalla Together for Children for å motsette seg lovforslaget, som vart diskutert av ein kommisjon i House of Lords tirsdag. Organisasjonen sa: "Lovene om sosial omsorg for born har utvikla seg gjennom mange tiår, ofte som svar på mislykkingar i omsorg og vern, men òg på grunn av ny kunnskap og forståing". Carolyne Willow, direktør for den uavhengige organisasjonen for barnehjelp Article 39, sa: "Mer enn 107.000 medlemmar av offentligheten har underskrift ein oppfordring mot planen. "Med ei slik radikal og føreklassammen endring i barnehøvet, er det ikkje uvanleg å kreve ein høring i Green and White Paper. "Vi har ikkje funne eit døme på eit anna land som tillat styresmakter å velje seg ut av oppgåvene sine til svært sårbare born og unge, inkludert dei som staten direkte er ansvarleg for etter lov". Dersom lovforslaget vert lov, kan lokale styresmakter søkja til statssekretæren om å bli fria frå ein eller fleire lovlege oppgåver i ein periode på tre år, så han kan prøve nye måtar å arbeide. Dette kan så utvida for tre år til. Styresmaktene hevdar at dette vil gjera det mulig for barnedelsdepartementene å testa nye måtar å arbeide på og potensielt oppnå betre resultat. Det understreker òg at ingen vil bli sett i fare. Det er rett og slett feil å seia at det ville sette born i fare". Det kjem etter at ein regjeringsoppdragd gjennomgang av sosialt arbeid tyder på at avdelingar var bundne i prosedyreknuter og krysse-boksregler. Men barnekrepsar, og samspellarar som diskuterte lovforslaget, argumenterer for at det ikkje er naudsynt å avskaffa nøkkelbror i den primære lovgivningen som garanterer rettane til barn, for å tillata innovasjon. Dei argumenterer for at det er meir reglane, forskriftane og veiledningane som er knytt til denne lovgivningen som kan settast til side. Lova har sett betydelege sektioner som er slått av kryssbench og Labour-par i lordane, men desse har i stor grad blitt gjeninnført i nye klausul. Skuggbarneminister Emma Lewell-Buck sa at ministrane hadde vendt eit døvt øyre til grundige innvendingar, ved å gjeninnføra desse forslagene med minimale endringar. "Denne lovgivningen bryter med etterkrigskonsensen om å verna dei mest sårbare borna i samfunnet vårt, ved å fjerna forpliktinga til lokale myndigheter til å gjennomføre ei rekkje tiltak som gagnar dei. "Det kan gjera det mulig for lokale styresmakter å ikkje gje huslyse til barn som blir passert, fjerne kravet om å vurdere behovene til funksjonshemma born når dei nærmar seg voksen alder og til og med hindre at born som blir passert, får eit rimeleg kontakt med foreldra sine".
Det blei diskutert ein lovforslag på tirsdag som vert kalla "ett bål av rettar til barneskyttelse", som vil la rådsorganane velje seg ut av viktige lovlege plikter til born.