Området har fått 248 sider med klassifiserte dokument frå handelssamtalene om TTIP, som hadde som mål å få ein langtgående frihandelssavtale mellom EU og USA. Hemmelegheit rundt samtalene har føydd frykt for at amerikanske selskap kan forringja forbrukerbeskyttinga i Europa. Men den høge handelsoffisalen i EU nekta for at det var noko som kunne senka EU-standarden. "Eg er rett og slett ikkje i bransjen for å senka standardane", sa EU-handelskommisjonær Cecilia Malmstroem i bloggen sin, etter at leken til Greenpeace vart publisert. Tilhengjarane av TTIP seier at ein avtale vil skapa mange nye forretningsmuligheter. TTIP står for Transatlantic Trade and Investment Partnership. Det vil harmonisera regelverk på tvers av ein mengd store bransjer, og gi eit løft til eksportørane på begge sider av Atlanterhavet. Den 13. forhandlingsrunden for TTIP skjedde i forrige uke, og EU-kommisjonen seier at ho vonar å nå ein avtale seinare i år. Dette kan unngå enhver politisk risiko som blir skapt av det amerikanske presidentvalet i november. EU sin hovudforhandlar, Ignacio Garcia Bercero, sa at nokre av punktane til Greenpeace var "flatlyke feil", og understrekte at den lekka teksten "ikke er ein refleksjon av resultatet av forhandlingane". Bercero sa "det er ikkje riktig å seia at USA presjerer for å senka beskyttelsenivået i EU". Greenpeace Nederland seier at dei har fått tilgjengelege dokumenter som dekker to tredeler av områda som er diskutert. "Disse lekka dokumentane bekrefter det vi har sagt i lang tid: TTIP ville setja selskap i sentrum av politikk, til skade for miljø og folkesundheit", sa EU-direktøren for Greenpeace, Jorgo Riss. "Vi har visst at EU-posisjonen var dårleg, men no ser vi at USA-posisjonen er endå dårlegare". Greenpeace seier at teksta avslører at USA vil erstatta EU-prinsippet om "forsiktighet" for potensielt skadelege produkter med den mindre strenge amerikanske tilnærminga, som har som mål å forvalta risikoar i staden for å unngå dei heilt. Det kan vera ein viktig grunnleggjande grunnleggjande lov om å gje ei EU-tillating til å utøve ei framgangsmåte som er i strid med EU-lovgivningen, og det er ein grunnleggjande lov om å utøve ei framgangsmåte som er i strid med EU-lovgivningen. Greenpeace seier at TTIP-tekstane ikkje refererer til den globale forpliktelsen til å kutta utslepp på CO2, som blei avtala på toppmøtet i Paris om global oppvarming. Likevel hadde EU-kommisjonen lovt å gjera miljømessig bærekraft til ein del av TTIP-avtalen. Det er òg allment bekymring i EU for rolla til kommersielle voldgiftsdommar, uavhengig av nasjonale domstolar, der firma kan klaga regjeringar. Det er eit av dei torkelegste sakene i TTIP-samtalane. Det er frykt for at store amerikanske selskap kan setja overdreven juridisk trykk på nokre EU-statar. Trusla om å bli saksøkt kan ha ein "frysande" effekt på lovleggjarar, og tvinga dei til å vanska velferdsverknader, hevdar kritikarar. Kommisjonen og mange politikarar hevdar at TTIP ville ha store gever for USA og Europa. Ein studie frå Centre for Economic Policy Research (CEPR) har estimert potensialet for å vinna 119 milliarder euro i året for EU og 95 milliarder euro for USA. EU sin hovudforhandlar sa at den 13. runden av samtalene dekka 97% av dei gjeldende tollbarriærane, som kostar EU-eksportørane over 3,5 milliarder euro i året. Men Bercero la til at "det er enno mykje arbeid som må gjelde". Dei var langt borte frå å bli enige om offentleg innkjøp, forklarte han. EU vil at dei amerikanske styresmaktene skal gje europeiske selskap meir tilgang til marknaden for å konkurrere om offentlege kontrakt.Blant andre vanskelege spørsmål, sa han, er: kjøttmarkedet, tjenestesektoren og dei beskyttede geografiske merkingane i EU, som Champagne og Gorgonzola.
EU-standarder for miljø og folkesundheit risikerar å bli undergrava av kompromiss med USA, varnar Greenpeace, med eit referat til lekkade dokument.