Dei involvert er Oliver Schmidt, som var leiaren for VW sitt miljøtillitskontor i USA frå 2012 til mars 2015. Han vart arrestert lørdag for å ha delteke i ein konspirasjon for å svika kundane i USA og VW. Ein klage til den amerikanske distriktsdomstolen for det austlege distriktet i Michigan, som FBI hadde innlevert mot VW i slutten av fjor, beskylder bilprodusenten for å ha misvisande regulatorar om å ha bedragja dei amerikanske forurensningstesta ved hjelp av såkalla "defeat-anlegg". "I presentasjonen forsikra VW-ansette VW-leiarskapet at dei amerikanske reguleringsorganane ikkje var klar over den avvikjande anlegget", stod det i klaga. "I staden for å be om at det skulle avsløres at det var avvikande anlegget til dei amerikanske reguleringsorganane, gav VW-leiarskapet lov til at det blei dult". I sommaren 2015 sa FBI at dei amerikanske reguleringsorganane visste at utslepp frå VW-deselbilar var "dvs. vesentleg høgare" når dei kjørte på vegen enn då dei vart testa. I erklæringa stod det at Schmidt - som var generaldirektør for VW sitt Miljø- og ingeniørkontor mellom 2012 og mars 2015 - visste at avviket var fordi VW hadde "innstalla programvare i dieselbilane som dei selde i USA frå 2009 til 2015 som var utformade for å oppdaga og fuske i emissionstestene i USA". I 2015 reiste Schmidt til USA for å snakke med dei amerikanske reguleringsorganane om skilnaden. I innkrevda oppgåver står det at Schmidt "nemliggjorde å, og gjorde det, lure og villleier dei amerikanske reguleringsorganane" ved å seia at skilnaden i utsleppingsnivået ikkje var på grunn av forsettleg svindel. I erklæringa siterer to VW-ansette som sa at "VW-ansette [inkludert Schmidt] forsikra VW-sjefskapen om at dei amerikanske reguleringsorganane ikkje var klar over avvikingsapparatane - det vil seia at motorane kunne skilja mellom dynamometeret og vegstilstanden". I staden for å fortala for å avsløra avvikingsapparatet til dei amerikanske reguleringsorganane, gav VW-sjefskapen tillating til at det blei dult. VW sa at det ikkje ville vera "tilleg å kommentera pågående etterforskingar eller å diskutera personeljemál". "Volkswagen held fram med å samarbeida med Justisdepartementet når vi arbeider for å løysa gjenværende saker i USA", sa det. Harcus Sinclair søkjer om ein gruppeløysing - som er lik ein amerikansk class action-domstolsake - i Høgsta domstolen seinare i denne månaden. Rettsaksjonen har som mål å sikre kompensasjon for folk som eig eller har hatt ei av kjøretøyene. I Storbritannia er rundt 1,2 millionar dieselmotorar ramma av utsleppingsskandalen. Harcus Sinclair sa at det bygga på skaden til kompensasjonane eigarane kunne få på €5,000 (£4,300) per eigar tildela i Spania og $8-10,000 tildela i USA. "Den viktigaste påstanden er at dei berørte bilane ikkje burde ha vorte sertifisert som ledige til salg fordi det er påstått at dei produserte høgare nivå av nitrogenoksid og nitrogendioksidutslipp enn reglane tillat", sa det i ei uttale. "Sjettitti sju nåværende eller tidlegare eiarar av VW har sett seg inn i søknaden til Harcus Sinclair om ein gruppeløysingsordrur som skal høyrast i Høgdommen den 30. januar". I ei uttale sa VW: "Vi har vorte underrett om at Harcus Sinclair har tenkt å føra sak mot Volkswagen på vegne av 77 saksøkarar i den engelske høgsta domstolen". "Vi har tenkt å forsvara slike krav sterkt", la han til. Eit anna advokatfirma, Leigh Day, sa at det hadde blitt kontaktet av rundt 10.000 eiarar av VW om utsleppingsspørsmålet. Men selskapet sa at det ville unngå "kostnadsrisikoen som er forbundet med å føra saken til domstolane". I staden hadde det sendt nokre testtilfelder til tvisteløsningsorganet, Motor Ombudsmannen.
VW-førarar visste om utsleppingsskaminstruasjon to månader før skandalen oppsto, men dei valde å ikkje fortelje det til dei amerikanske tilsynsmyndighetane, ifølge rettsdokumentar.