800 - Karl den store, frankisk herskar av Frankrike og Tyskland, krona romersk keisar av pave Leo III. 843 - Brot på det frankiske imperiet; Tyskland kjem fram som eit særskilt rike. 962 - Den tyske kongen Otto I krona romerske keisar etter å ha fått kontroll over nordlege Italia; byrjinga av det som blei kjent som Det heilage romerske imperiet, sentrert på Tyskland. 1250 - Døden til keisar Fredrik II Hohenstaufen markerer det virtuelle slutten på sentralmakt og akselerasjonen av kollapsen til det uavhengige fyrsteleg-territoriet. 1438 - Val av Albert I markerer byrjinga av Habsburg-dynastiet som var basert i Østerrike. 1517 - Martin Luther proklamerer 95 teser mot tradisjonelle kyrkjelov; start av protestantisk skilnad frå den katolske kyrkja. 1618-1648 Trettiårskrigen: mislykke av Habsburg-keisarane sitt forsøk på å gjenoppretta katolsk overherredøme og keisarleg makt mot motstand frå protestantiske prinsar. 1648-traktaten i Westfalen bekrefter nesten total uavhengighet for territoriale statar. 1806 - Napoleon sine arméar innfør fransk styre over mykje av Tyskland; Frans II forkynner avskaffing av Det heilage romerske riket og vedtek tittelen keisar av Austerrike. 1813 - Tap av Napoleon i slaget ved Leipzig. 1848 - Året for revolusjonar; mislykke av liberals forsøk på å sameina Tyskland under demokratisk grunnlov; byrjinga av ein periode med rask industrialisering. 1871 - Otto von Bismarck oppnår sameining av Tyskland under ledarskap av Preussland; den nye autoritære grunnloven til det tyske riket skaper eit folkevalgt parlament, men gjev keisaren store maktverk. - 1888 Begynna av regjeringa til Vilhelm II; start av trend mot koloniale ekspansjon og bygging av flåte for å konkurrera med Storbritannias; rask vekst i økonomisk makt. 1890 - Veksande arbeidarrørsla kulminerer med grunnlegginga av Socialdemokratiska partiet i Tyskland. 1914-1918 - Første verdskrigen 1918 - Tyskland tapt, signerar våpenhvile. Keisar Vilhelm II abdikerer og går i eksil. 1919 - Versailles-traktaten: Tyskland mista koloniar og land til naboar, betaler store reparasjonar. 1923 - Adolf Hitler, leiaren for det nasjonalsosialistiske tyske arbeidarrådet, leitar eit mislukka kupp i ein ølhal i München. Frankrike og Belgia okkuperer Ruhr over mislykkade kompensasjonsavgifter. Hyperinflasjon fører til økonomisk kollaps. 1929 - Global depresjon, massearbeidsledighet. 1933 - Hitler blir kansler. Hitler proklamerer det tredje riket i 1934. 1935 - Tyskland byrjar å re-armerast. Nürnberg-lova bergar tyske jødar borgarskap. 1938 - Anneksjon av Østerrike og Sudetenland. Kristallnacht (Night of Broken Glass) ser orkestrerte angrep på jødar og eigedomane deira og synagogane. 1939-1945 - Invasjon av Polen utløser andre verdskrigen. Millionar menneske i alle aldre, hovudsakleg jødar, men òg store mengder sigøsar, slavar og andre raser, funksjonshemma, homofile og religiøse dissentarar, døyr ettersom nazistane gjennomfører ein utryddingspolitikk i dødsleipa i Aust-Europa. 1945 - Tyskland blir beseiret, Hitler gjer sjølvmord. Forbundane del Tyskland i okkupasjonssonar. 1945-1946 - Nürnberg-krigssakene dømer dei største nazistfigurar avretta eller fengsla. 1949 - Tyskland blir delt. USA, Frankrike og Storbritannia i vest vart til den føderalske republikken Tyskland; Sovjet-sone i aust vart den kommunistiske Tyske demokratiske republikken. Konrad Adenauer, som var sjef for den kristne demokratane, var den første kanslaren i Vest-Tyskland. Aust-Tyskland blei leidd av Walter Ulbricht. 1950 - Start av rask økonomisk vekst i Vest-Tyskland. 1955 - Vest-Tyskland kom inn i NATO; Aust-Tyskland kom inn i Warszawapakta. 1957 - Vest-Tyskland kom inn i Det europeiske økonomiske fellesskapet. 1969 - Den sosialdemokratiske Willy Brandt blir kansler og søkjer betre band med Sovjetunionen og Øst-Tyskland under Ostpolitik (østpolitik). 1971 - Walter Ulbricht vert etterfulgt i Aust av Erich Honecker. 1973 - Aust- og Vest-Tyskland kjem til FN. 1974 - Brandt trekkjer seg frå etter spionasjeavsløringar kring ein av assistentane sine. Den nye kansleren Helmut Schmidt held fram med Ostpolitik. 1982 - Den kristne demokraten Helmut Kohl blir kansler. 1987 - Erich Honecker, leiaren i Austtyskland, har det første offisielle vitnet til Vest. 1989 - Masseutflykting av austtyskarar ettersom nabo-sovjetiske land slappre reiseforbud. Protester i Austtyskland fører til raskt fall av kommunistregimet. Tyskarar frå Aust og Vest riv Berlinmur. 1990 - Austtyskarar vel for-samingsparlament, stat fusjonert i Føderalrepublikken. 1998 - Almennevalsseier for lederen for sosialdemokratane Gerhard Schroeder fører til koalisjon med Green Party. President for gjenforening 2001 juni - Regjeringa tek beslutning om å utfasera kjernefysisk energi i løpet av dei neste 20 åra. 2001 november - Kanselar Schroeder overlevde tillit til regjeringa over beslutningen om å utstede 4.000 soldatar i den USA-leide kampanjen i Afghanistan, den største utstaden til Tyskland utanfor Europa sidan andre verdskrigen. 2002 januar - Euro erstatter Deutsche Mark. 2002 mars - Regjeringa presserte den kontroversielle innvandringsloven gjennom overhuset i parlamentet. Det tillater eit begrenset tal av kvalifiserte arbeidarar utanfor EU å koma til landet. 2002 september - Schroeder-koalisjonen vart gjenvalgt med ein kraftig redusert meiriløyst. 2004 mai - Den opposisjons- CDU-støtta kandidaten Horst Koehler, tidlegare IMF-sjef, vart vald til president. 2004 august/september - Ti tusen protesterar på gatene, særleg i dei austlege regionane, over planar til regjeringa om å kutta arbeidsleiken og andre velferds- og arbeidsreformer. Mai 2005 - Etter at partiet hans har tapt i Nordrhein-Westfalen-velginga, kunngjer kanselær Schroeder at han vil søkja for tidlegare val. Parlamentet ratifiserer EU-forfatningen. Oktober 2008 - Tyskland tek imot ein plan på 68 milliarder dollar for å berga ein av dei største bankane i landet, Hypo Real Estate, frå kollaps. Tyskland seier at det vil gje så mykje som 500 milliarder euro til stades i lånegaranti og kapital for å styrkja det europeiske banksystemet. November 2008 - Tyskland vert offisielt erklært å vera i recesjon. februar 2009 - Parlamentet godkjenner ein stimuluspakke på 63 milliarder dollar som har som mål å styrkja den recesjonsbetra økonomien. august 2009 - Tall blir utgjeve som viser at økonomien voks med 0,3% i det siste kvartalet, og landet kom ut av recesjonen. Oktober 2009 - CDU-partiet til Merkel siglar koalisjonsavtala med den forretningsvillige fridde demokraten (FDP) etter at partiene kom fram til ein avtale om store skattekort etter parlamentsvalet i september. 2010 - Offentlege data viser at den tyske økonomien krympa med 5% i 2009, ramma av ein nedgang i eksport og investeringar. Mai 2010 - Parlamentet stemmar for å godkjenna eit bidrag på 22,4 milliarder euro for å redde den skuldsette Hellas, og det vekker stor offentleg sinne. Den regjerande sentrum-høyre-koalisjonen til kanselær Merkel lid ein nederlag i regionale val i Nord-Rhin-Westfalen, og mister dermed meiriluta i det føderale parlamentet. 2010 September - Kabinet godkjenner den kontroversielle planen om å utvide levetida til atomreaktorane i Tyskland, og omstend avgjørelsen frå 2001 om å utfasera kjernefysisk energi innen 2021. 2011 januar - Foreløpig tall viser at økonomien vaks med 3,6% i 2010, det raskaste tempoet sidan gjenforening i 1990. 2011 mars - Ein bakslag for kanselær Merkel då dei kristendemokratiske demokratane hennar mista den sentrale staten Baden-Württemberg for første gong på seks tiår. 2011 mai - I ei ny u-turn på kjernefysisk kraft etter krisen ved Fukushima-kraftverket i Japan, seier den tyske regjeringa at alle kjernefysiske kraftverk skal utfases innen 2022. 2011 juli - Kanselær Merkel forsvarar beslutningen si om å støtta på den andre store bjelkingen til Hellas, og insisterer på at det er den historiske plikten til Tyskland å verna euroen. 2012 - Den føderale grunnlovsrettet omstend delvis dei strenge avgrenkingane på militær utførsla som var innskrenkt i grunnloven etter andre verdskrigen, og gjev militæret rett til å bruka våpen i Tyskland i tilfelle av eit overfall av "katastrofale proportioner", men ikkje til å kontrollere demonstrasjonar. Oktober 2013 - Tyskland trekkjer tilbake mesteparten av styrkane sine frå Afghanistan, etter eit tiår med ansvar for tryggleiken i den nordlege provinsen Kunduz. 2013 desember - Merkel byrjar ein tredje ambitsperiode som kansler i ledelsen av ei stor koalisjon med det andre hovudpartiet, sentraltvenstre sosialdemokratane, etter å ha falle for langt unna ei overordnet meiriløp ved valet i september. 2014 april - Tyskland vedtek ein minimumslønn for første gong, som er sett på 8,50 euro i timen. Migrantkrisen 2015 september - Merkel tilbyr midlertidig asyl til flyktningar, og det fører til masseflykt gjennom Balkan mot Tyskland om hausten og vinteren, og utvider Schengen-avtalen til å bryta grensekontrollen i mange land. 2016 januar - Sexangrep på hundrevis av kvinner i Köln og andre tyske byar under nyårshelget av menn som for det meste er av nord-afrikansk eller arabisk utseende, får offentligheten til å reagera mot at Merkel velkomna migranter. Regjeringa tek tiltak for å dytta innflytelsen. 2016 mars - Alternativ for Deutschland-partiet gjer sterke framføringar i tre statsvelgingsval, og slår kristendemokratane til tredjeplass i heimstaten Mecklenburg-Vorpommern til kanselær Merkel. 2016 juli - Angrep av sympatisører av den islamske staten i Würzburg og Ansbach gjer 17 menneske skadde. 2016 mars - Alternativ for Deutschland-partiet gjer sterke framføringar i Berlin-statsval. 2016 november - Kanselær Merkel kunngjer plan om å stilla fram for ein fjerde periode om hausten 2017. 2016 desember - Anis Amri, ein tunisisk migrant, drep 12 menneske ved å kjøre ein kidnappa lastbil inn på eit overfylt julaftemarked i Berlin.
Ein kronologi over hovudhendeler: