I dag, saman med venen og kampanjemannen Najate Nait Ali, vart ho den første kvinnen i Frankrike som fekk bøte for å dekke andletet sitt i offentleg stad. Det er ein straff ho velkomnar. Etter seks månader med kampanje mot den nye lova har ho no ein plattform der ho kan appellera. I morgon skal Ahmas og fylgjesveinane hennar klaga ved retten. Det vil ta månader, kanskje år, til å fullføre rettsprosessen her i Frankrike, men det kan føre til ein utfordring til Den europeiske domstolen for menneskerett. I dag har dommen ei konsekvens for ikkje berre den franske regjeringa, men òg andre land i Europa. Belgia, Italia, Austria, Nederland og Sveits har alle innført eller har tenkt å innføra liknande lovverk. Ahmas sine foreldre var ikkje strenge muslimar. Ho hadde på seg niqab for første gong for seks år sidan. Ho hevdar at ho hadde klede mini-skjorter og likte å feste før ho oppdaga trua si igjen. Foreldra hennar er moderate. Poenget er at det ikkje er nokon som "tvinger" henne til å ha på seg niqab. "Eg respekterer alle franske lovar, men ikkje denne", sa ho. "Sida april har livet mitt vorte eit helvete. Eg har vorte mishandla muntleg og fysisk. Eg har ikkje meir tilgang til offentlege tenester. Hver dag må eg kjempa for dei grunnleggende rettane mine". Ho blir nekta tilgang til banker, butikkar og regjeringsembete. "Omkring ei veke etter at lova kom i kraft, gjekk eg fredeleg ned gata med dottera mi, då eit par møtte meg", sa ho. "Kvinna byrja å fornærma meg og religionen min. I dei siste åra har det vore langvarig debatt om kor langt dei er viljuge til å gå for å ta seg inn i islam, utan å undergrava den langvarige tradisjonen om å skilja kyrkje og stat. Lovforslaget som vart vedteke i april hadde ein overveldande støtte mellom dei ulike partiene og var populært i meningsmålingane over heile landet. Det har vist seg like populært i andre land. Dei som støttar lovforslaget, seier at den grunnleggende delen av å integrera seg i det vestlege samfunnet er å visa ansiktet ditt. Og likevel er det overraskende, med tanke på den raseriet som omgjev gjennomføringa av lovforslaget, at mindre enn 100 kvinner er blitt stoppa av politiet. Ingen har fått den maksimale bøten på 150 euro. Det er mindre enn 10 saker i domstolane for tida. Er det fordi rettssystemet ikkje tilleggar så mykje viktigheit til lovforslaget som offentligheten? "Poliisa har betre å gjere enn å jaga kvinner med slør", sa Nicolas Comte frå politiunion SGP. "Unn å nevne den skade det kan gjera på politirelasjonen i visse samfunn. "Eg trur kollega mine kan tenkja på utfordringa med å gjennomføre lova utan å skapa meir vanskar. "Men generelt har dei kvinnene vi har stoppa, lyda lova og teke av seg slør når dei blir spurt. Det er berre sjeldan dei måtte rapportert". Kenza Drider, ein annan høgt representert aktivist og mediekritiker av forbodet, sa til meg at ho ikkje kjenner til denne "mjukt-mjukt" tilnærminga. I dag kunngjorde ho at ho ville stille opp til presidentvalet neste år. "Eg vil dele scenen med dei som utforma og støtta dette forbudet", sa ho. "Lova dei vedtok, er ein krenkje mot dei mest grunnleggende menneskerättighetene. Ho har fengsla kvinner heime. Dei som støtta på ho, vil bli tvinga til å stå ved sida av ei kvinne som har lidd som konsekvens av dette". Om det lukkast, kan det verta til ein eksplosiv debatt, men det kan òg vera ein utfordring som kan få tilbakevirkingar.
Hind Ahmas er fransk statsborgar, 32 år gamal, skilt mor, og er ein framandskjerande som brukar niqab.