Dette inkluderer så mange som 40 militære rådgjevarar som skal trene soldatar i Mali, og 200 britiske soldatar som skal sendast til naboland i Afrika, for å hjelpa til med å trena den malianske hæren. 330-militærpersonalen består av 200 soldatar som skal til vest-afrikanske land, 40 militære rådgivere til Mali, og 90 støttere for eit C-17-transportfly og eit Sentinel R1-overvakingsfly. Ingen av dei skal ha ein kamprolle. Ei konferanse som skal halda seg i Brussel, ventar på å avgjera kva land som skal bidra med troppar til ei EU-militærutdanningsmisjon for Mali og diskutera detaljar i misjonen. Dei skal deretter konsentrera seg om den siste rebellegården, Kidal. Dei tok Gao, den største byen i nordlege Mali, på lørdag. I ein særskild utvikling sa Downing Street at britiske statsminister David Cameron skulle vitja nabolandet Algerie onsdag. Reisa kjem i kjølvannet av ei gisselkris som lét fire briter og ein briter som bur i Storbritannia døy og to briter som vert trudd døy. Under beleiring, ein uttale som hevdar å vera frå gisseltagarane, krev ein slutt på den franske militærintervensjonen mot islamistiske militante i Mali. I det britiske underhuset for underhuset for forsvarsdepartementet, Philip Hammond, som fortalde om den "utvidde støtten" Storbritannia ville gje Frankrike, sa han at det ville: Storbritannia ville òg tilby å oppretta eit felles logistisk hovudkvarter i Mali. Men fram til no har franskmenn avvisa dette tilbodet. "Dette er ei viktig del av den britiske utdanninga, og det er ei viktig del av den britiske utdanninga". "Dette er ei viktig del av den britiske utdanninga". "Dette er ei viktig del av den britiske utdanninga". "Dette er ei viktig del av den britiske utdanninga". "Dette er ei viktig del av den britiske utdanninga". "Dette er ei viktig del av den britiske utdanninga". Dei har deltatt i ei rekke felles militærøvingar. Dei har også deltatt i kamp, og det siste dei har gjort er å slå til mot Libya og styrkja Kaddafi. Men Libya har vore under NATO-styreslag. Mali er sjølvstendig styrt av Frankrike. Det er ikkje eit felles øveverk, og det er ikkje eit teikn på at Storbritannia i fremtiden vil alltid gripe inn i Frankrike, eller motsette til. Det er meir ein gammaldags "koaliasjon av viljuge", basert på den same trugmen som islamske radikalane skaper. I det siste sit ikkje britiske og franske kommandantar saman i eit felles operasjonsrom og seier dei skal gjere det. Og når britiske troppar kjem til Mali - i relativt lite antal - vil dei arbeide som ein del av ei EU-misjon. "Vi har definert med omhu den støtten som vi er viljuge til å gje til franske og malianske myndigheter". Nummer 10 vurderer òg kven som skal gje "styrkesbeskyttelse" til militære rådgivere. Foreløpig er det sett på at styrkeskjeldet ikkje vil bli gjeve av britiske soldatar. Det er mogleg at det fins franske styrkar i Mali som kan brukast. Tidlegare forsvarsminister Sir Nick Harvey varna om at talet på personel som er involvert, kunne auka om Storbritannia måtte gje sin eigen forsvarsverne. "Om dei (militærrådgjevarane) er spreidde ut på ulike stader og gjev teknisk råd til ulike aspekter av den malianske styrken, vil talet byrja å stiga ganske raskt", sa han. Det kan ta "år" for dei britiske styrkane å gjera ein forskjell for den "dårleg trente" malianske hæren, sa han. Den tidlegare hærsjefen, general Sir Mike Jackson, støtta regjeringa sin stilling, men varna om at dei involverte nasjonane kan stå overfor ein "forlengd geriljakrig".
Storbritannia skal sende rundt 330 militære personar til Mali og Vest-Afrika for å støtte franske styrkar, sa No 10.