I dag er denne praksisen berre brukt hos vaksne, men forskarane seier at det òg bør bli brukt på born. Rapporten er basert på ei studie med nesten 1500 born på 14 intensive omsorgsdelar i England. Forskarane sa at å kutta smitte ville spara NHS-pengar. Når pasienter blir innlagt på intensive omsorg på sykehus, blir det sett eit rør, kalla ein linje eller sentral venøs kateter, inn i store vener i kroppen for å gje medisinar, mat eller væske. Men bakteriar blir ofte tiltrukka av desse plastrørene, og det er ein av dei hovudgrunnleggane til infeksjonar i blodomløpet til pasienten. Disse infeksjonane kan føre til skade på hjernen og andre organ, og til tilfeller av septisk sjokk. Dei kan òg oppstå når blodproppar dannar seg i og rundt røret. Denne studien, som er utført av UCL Institute of Child Health og Great Ormond Street Hospital, er den første som er gjennomført hos born. Han fann ut at berre 1% av pasientene som brukte eit antibiotikum-belagd kateter utvikla infeksjon i blodet, samanlikna med 4% av pasientene som brukte ein standardrør. "Blodstrømsinfeksjonar kan vera farleg for born som er svært sjuke. "Dei kan forverre tilstanden og til og med føre til død, så det er svært velkomment å finna måtar for å redusere smitterisikoen for pasientene våre på intensivvård". Sjølv om det blei funne at det med antibiotika overdekte kateteren kunne redusera talet på smitter hos born under 16 år, viste det ikkje teikn på at det med eit blodfortyndande stoff som var overdekt, kunne det redusert smitterata. Eit antibiotika-rør er dyrare enn eit vanlig eit annet, men forskarane sa at det ville vera kostnadseffektivt å ta i bruk det, fordi det ville ha redusert sykehusopphold og kostnaden for å behandle infeksjonar på intensivt sykehus.
Færre born ville ha smitte på intensiva dersom plastrørene som blir brukt til å føra medisiner rett inn i blodårene deira, var dekka med antibiotika, tyder ei studie i The Lancet.