Subway-stoppane nær Wall Street er framleis overfylte på morgonen, men finansfirma i New York - som ein gong var sentrum for pengesamfunnet - utvider seg ikkje slik dei pleidde. Selskap i fjerntliggende delstatar som Arizona og Texas ser i staden ein auke i finansjobbar. Skiftet reflekterer delvis befolkningstrendene i USA, der delstatane i sør og vest - ofte kalla Sun Belt-statane - veks raskare enn motstadarne i nord. Det er òg driven av veksten i tryggings-, investerings- og forbrukslån, i staden for handels- og verdipapirrollen som historisk sett har sitt sete i New York. Like viktig, seier selskapene, er at ny teknologi og opphavet til nettbanking gjer at dei kan sjå på det i større utstrekning når dei tek stillingsavgjøringar. "Du treng ikkje lenger å gå inn i ein bank. Du treng ikkje ein murstein- og mursteinbygg. Du kan gjera det frå kvar som helst", seier Gay Meyer, assisterande visepresident for regionale humanresurser ved bank- og tryggingsselskapet USAA. "Dette gjer at me som selskap kan tenkja oss bortom "vi må vere i New York eller Chicago". Medan den økonomiske veksten tek seg i bruk og låge rentene held fram, har etterspurnaden etter boliglån, kredittkort og andre produkter auka. Dette verta omsett til arbeidsplasser. Aantal finans- og tryggingsjobbar i USA auka med 1,8% over dei 12 månadene som enda i mars, og enda opp til nivået før finanskrisen. Men i slutten av 2014 tok Texas over som den statlege stat med flest jobbar i sektoren. Meyer er basert i Arizona, ein ørkestad på grensa til Mexico som er meir kjent for Grand Canyon enn for bankindustrien. Men i løpet av dei 12 månadene til mars vaks rekruttering av finans- og tryggingsjobb raskare enn i andre statlege delstatar i landet. USAA, ein forsikrings- og bankfirma som serverer militære og veteranfamiliar over heile verda, rekrutterte nesten 600 menneske i Arizona i fjor, ettersom etterspurnaden etter kredittkort og boliglån gjekk opp, sa Meyer. State Farm, som er ei forsikringsgigant som er 40 minuttar sør for USA, hadde 2000 arbeidarar i 2016 og ventar å få til eit liknande tal i år, i roller som kundeservice, salg og IT, sa Naomi Johnson, ein fagmann for offentleg samferdsel i State Farm. Ho flytta til Phoenix-området i juni i fjor etter å ha arbeidd i 16 år i New York, der ho heiter. Johnson, 39, sa at ho har sett korleis arbeidsveksten styrkjer den lokale økonomien, og at det har ført til at nye mat- og kjøpesentrum har opna. Ho får regelmessig samtaler frå byggarar, som sjekkar om rekruttering - campuset har no rundt 6.600 og firmaet siktar på 10.000 - når dei starta nye boligprosjekter. "Eg deljer kontinuerleg denne informasjonen fordi dei forbereder seg på denne tilføringa av folk", seier ho. Han kalla på "offentlig handling", som skattefradrag og investeringar i transport og boligbygging, for å halda New York konkurransedyktig mot internasjonale rivaler og dei mindre amerikanske byane som trilla i hælene. No heiter bankane på teikn på lettare regulering under den amerikanske presidenten Donald Trump. "Det finst mange diskusjonar om at Prag og Amsterdam kan bli det neste finanssenteret i Europa, men samstundes kan USA få sin eigen del", seier Ahu Yildirmaz, medleiar for forskingsinstituttet ved lønnprosessøren ADP. "Brexit kan faktisk gjera New York til eit meir senter". Men det er ikkje sannsynleg at drivkraften utanfor New York skal stoppe. Ascensus, eit finansselskap med hovedkvarter i Pennsylvania som håndterer bakkontorsaktiviteter for finansrådgjevarar, har planer om å opna eit kontor i Arizona i år med rundt 170 menneske og rom for fleire. Chief executive Bob Guillocheau sa at bransjen er i ei god posisjon, ettersom landet aldar og er meir avhengig av private kontoar for å betale for pensjon, college og helsestøtte. "Eg vaks opp i New York. Eg veit at New York har mykje å tilby, men med tanke på arten av forretningsdrifta vår -- det er ikkje nødvendig at me er i New York City for å gjere det".
Finansjobba i USA har endeleg kome tilbake, men dei auka ikkje så mykje som du kunne tenkt.