Royal Society varnar for at risikoen for hittegulv for ei aldrande folkesetnad vil auka ti gonger innen 2090 om drivhusgasane held fram med å auka. Dei vurderer at risikoen for individar frå flommer vil auka meir enn fire gonger og tørkefaren vil tredoble. og vi treng ein mykje betre planlegging om vi vonar å klare det". I rapporten står det at regjeringar ikkje har forstått risikoen for at befolkninga i kystbyar kan auka med økning i havnivå og at ekstreme hendingar vert vanskelegare.???Folk bur i aukande grad på feil stader, og det er sannsynleg at ekstreme hendingar vil bli vanlegare", seier professor Mace.???For de fleste av fare, bidrar befolkningsveksten minst like mykje som klimaendringane - og til tider meir. Vi gjer oss meir sårbare samtidig som klimaet vert meir ekstremt.?? "Det er umogleg for oss å unngå dei verste og mest uventa hendingane. Men det er ikkje umogleg å vera forberedt på ei stadig endrande verd. Vi må organisera oss med ein gong". Rapporten seier at Storbritannia er relativt motstandsdyktig mot ekstreme hendingar, men likevel sårbar på grunn av den høge tettheten av menneske som bur i risikoområda. Rapporten råder alle nivåer av samfunnet til å forberede seg, frå strategisk planlegging på internasjonalt og nasjonalt nivå til lokale tiltak som borgarar gjennomfører for å takle flom eller varmebølger. Scenariane er basert på forutaninga at verda held fram på den nåværende utsleppingsbanen, som forfattarane antar vil auka temperaturen med 2,6-4,8 C rundt 2090. Det går ut frå at folketalet er ni milliarder. Dei seier at dei har bygde på tidlegare arbeid ved å telle ut konsekvensane av klimaendringane i tillegg til befolkningstrendene. Dei varnar for at konsekvensane av ekstreme vil bli forverra av aukande eldre, som minst kan takle hett vær. Urbanisering vil gjera problemet verre ved å skapa???varmeøyar??? I tillegg til å byggja hus som er isolerte mot kulde, må vi òg sørge for at dei kan ha god ventilasjon om sommaren, seier rapporten. Forfattarane seier at det er viktig å kutta utslippet av drivhusgasser. Men dei argumenterer for at regjeringar òg må tilpassa seg til framtida klimaendringer som kjem av klimaendringane. Dei foreslår at trugsmål kan takles gjennom ein dobbelt tilnærming. Den enklaste og billigaste måten å tempe hittegulv, seier dei, er å halde på med det eksisterende grøna. Andre billigare alternativ er å plante nye trær, oppmuntre til grøne tak eller måla tak i hvitt for å reflektera sola. Forfattarane seier at luftkondisjonering er den mest effektive måten å halda seg kaldt på, men dei er kostbare, dei dumpar varme inn i gatene i byen og bruken av dei forverrar klimaendringane. Den ideale løysinga, meiner forfattarane, kan vera ein kombinasjon av "hard" tekniske løysingar som dykar saman med "mjuke" løysingar som å verna våtmarker for å halda på vatn og la det sipa inn i jorda. Dei burde verna om store infrastrukturar som elproduksjon på grunn av den negative effekten på økonomien. Dei burde venta at nokre av dei nedre prioritetsforsvaret skulle mislykkast av og til, og deretter arbeide for å minimera konsekvensane av mislykkinga. Forfattarane identifiserer overtåte som ein annan potensiell trussel mot økonomi og landbruk om temperaturane går for høgt for utandarbeidere. Dei undersøkjer forventande stig i "wet bulb" -indeksen som blir brukt av den amerikanske hæren og andre for å måle temperaturen når huden er våt og utsett for flytande luft. Nokre område kan oppleve mange veker då utandret har blitt sterkt avgrensa, dei fryktar??? sjølv om trenden med tap av landbruksarbeid kan bli avgjort gjennom århundret ettersom fleire og fleire menneske flyttar til byar. Det set ein tall på dei som er i størst risiko: folkesetnaden i fattige land utgjer berre 11% av dei som er utsette for farga, men står for 53% av dødsfallene i katastrofer. Forfattarane kallar òg på omlegging av det finansielle systemet for å ta i betraktning eksponering av eigedomar for ekstreme hendingar. Dei seier:???Utan risikoar blir nøyaktig vurdert og rapportert, vil selskapene ha begrensande insentiver til å redusere dei. Og verdsettingar og investeringsbeslutningar vil framleis vera dårleg informerte.??? Ein av forfattarane, Rowan Douglas, frå Willis Research Network, sa at han mistenkte at dette kunne vera det viktigaste bidraget til rapporten. Forfattarane vil at organisasjonane skal rapportera om det maksimale sannsynlege tapet deira på grunn av ekstreme hendingar, basert på ein prosent sjanse for at hendinga skjer i eit give år.???Stress-testen på 1% er ikkje så ekstrem som han høyrer til.
Klimaendringane og befolkningsveksten vil gjera det vanskelegare for menneske å leve av ekstreme værforhold, seier ein rapport.