Det kan vera godt å sjå på Island, som har kome med ein radikal plan for å bli kvitt lønnshøytløna fullstendig. Det blei lagt fram eit lovforslag i parlamentet i landet som ville kreve at firma skal bevise at dei tilbyr like løn til arbeidstakere, eller potensielt må gjelda. Det kjem i takt med at mindre strenge britiske lovar om løn mellom kjønn trekk inn. Disse vil kreve at firma skal publisera data om lønnshøytløna mellom kjønn, men ikkje straffa lovbrotleggjarar. Så skal Storbritannia gå lenger og forbjuda lønnshøytløna mellom kjønn? Island er på førsteplass i 2015 Global Gender Gap Index av World Economic Forum, men landet med 323.000 folk har enno eit skilnad på 7% mellom kjønnene. Men det nye lovforslaget vil kreve at selskap med 25 eller fleire arbeidarar skal gjennomgå revisjon og få sertifisering av same lønningsprogram. Thorsteinn Viglundsson, sosial- og likeminsjeminister, aksepterte at lova kan vera "belastande" for forretningsdrifta i landet, men sa at fordelene ville utgjera kostnadene. Og med tverrpartistøtte, kunne lovforslaget vel bli lov til neste januar. Sam Smethers, sjef for Fawcett Society, som kjemper for lik løn, seier at det må vurderast å ta liknande tiltak i Storbritannia. Med 9,4% i 2016 var skilnaden mellom gjennomsnittleg lønn for mannlege og kvinnelege heltidsansette i Storbritannia lite endra frå 10,5% fem år tidlegare. Og ei rapport frå Deloitte i fjor fann at lønnshøytnaden mellom kjønn i Storbritannia ikkje vil lukkast før 2069 basert på den nåværende lønnskvaliteten. "Det er imponerande å sjå kva som vert innført på Island, og det ville vore godt å sjå full liklønnsaudits. Men vi er litt unna dette", sa Smethers. "Regjeringa tek grep for å takle dette problemet". Frå torsdag skal britiske arbeidsgivere med meir enn 250 arbeidarar samla inn data slik at dei kan publisera lønningshøva, lønningshøva og talet på kvinner og menn som får bonus. Men arbeidsgivergrupper sa at innføringa av revisjon og sertifisering, som Island kan gjera, ikkje ville løysa lønningshøva. Neil Carberry, direktør for person- og ferdigheitapolitikk ved CBI, sa: "Lønnsskillnaden og ulik løn er ulike. Sjølv om mange faktorar bidrar til lønnsskillnaden i Storbritannia, er ulik løningsskillnad allereie ulovleg og er berre ein del av skilnaden". Han la til: "For å stengja lønnsskillnaden mellom kjønn i Storbritannia, må næringslivet og regjeringa arbeida saman for å takle råd om karriere, framgang og støtten til nettverk, som barnehage. Dette er ikkje ting som ein arbeidsgiversertifiseringsregime ville takle". Verity O'Keefe, høgare rådgjevar for sysselsetting og ferdigheita i EEF, som representerer produsentarane, sa at feil i dei nye britske reglane òg trengs løyst. "Tålegheit [den nye dataen som blir samla] vil vera viktig, men det må òg innrømmas at den enkle innstillinga det vil gje ofte kan dykke ned eit meir kompleks bilde", sa ho. "Produsentarane vil sannsynlegvis grava ut høgare tall enn gjennomsnittet. Dette er likevel ikkje på grunn av mangel på støtte til kvinner i vår sektor, langt frå det". Det trengs meir for å få unge jenter inn i "alle viktige" fag som vitskap, teknologi, teknikk og matematikk (STEM), la O'Keefe til.
Som mange land har Storbritannia gjort langsomme framgangar i å redusere lønnsskillnaden mellom kjønn.