Vinninga i den australske høgsta domstolen var kulminasjonen av ein lang kamp for ei kvinne i Brisbane som to gonger hadde fått diagnosen brystkreft. I eit intervju med ABC i Australia sa ho at smerte frå kjemoterapi var det som motiverte henne til å byrja kampanjen. "Eg har møtt mange kvinner med genetisk kreft, og om eg på ein eller annan måte kan hjelpa dei til å slutta med å ha kjemoterapi og strålebehandling, då har eg gjort jobben min", sa ho til TV-kanalen. D'Arcy kom til å involvera seg i saken i 2010, då den sosiale rettspraksis av advokatfirmaet Maurice Blackburn tok opp saken på vegne av henne - det var opphavet til ein fem år lang rettskamp mot lange odds. I februar 2013 dømde dommar Nicholas ved føderaldomstolen at Myriad Genetics patent var gyldig, ettersom handlingen med å isolera genmutasjonen gjorde det til ein menneskeleg oppfinning. Ho fekk håp etter ein landsmål i høgaste retten i USA i juni same år, som avviste patentering av genet, med liknande resonnement som det som til slutt skulle råda i Australia. Men optimismen var kortlivad, fordi i februar 2014 støtta den fulle føderale domstolen igjen Myriad Genetics patent i Australia. Det var ein stor kjensle av å sjå at D'Arcy hadde ein patent på Myriad Genetics, og at det hadde vore ein "David og Goliat-test". "Eg er berre ein liten person, men det er ikkje storleiken på hunden i kampen, det er storleiken på kampen i hunden". Det amerikanske selskapet Myriad Genetics hadde tidlegare patentert BRCA1-genet, som deteksjon av hjelper til med å diagnostisera visse kreftformer, særleg eggstokks- og brystkreft. Men domstolen kom til den konklusjonen at sjølv om det var nødvendig med menneskeleg aktivitet for å isoleera genet, var det ikkje nok til å gjera det til eit produsert produkt. Paul Grogan, leiar for offentleg politikk ved Cancer Council Australia, innrømde at saken var "mye meir om prinsippet", ettersom BRCA1-patentet sjølv snart skulle utgå. Dette, håpa han, ville oppmuntra nye slike tester, med forskarar som ikkje lenger treng å bekymra seg for å bryta patent utgjeven på eit bestemt gen. Kvinner som har BRCA1-mutasjonen, er mykje meir sannsynleg for å utvikla bryst- og eggstokkskreft enn dei utan. Proteinet hjelper til med å reparera skadede DNA-strenger, eller taggar dei som ikkje kan reparerast for å ødeleggja. Men mutasjonar i det kan hindra det i å reparera skadet DNA, slik at dei kan skapa ein svulm. Trass i å ha det, har Myriad Genetics aldri gjennomført sitt genetiske patent i Australia. I 2008 gav han ei eksklusiv lisens til patentet til eit australsk selskap, Genetic Technologies Limited, som først prøvde å få det til å ende, men så trakk seg tilbake på grunn av negativ publisitet.
Yvonne D'Arcy, som har vunne ein viktig sak i retten mot å få patent på eit kreftgen, er ei av dei australske bestemor som to gonger har overlevd kreft.