Litt over 60% av veljarane som deltok i folkeavstemninga støtta den kontroversielle pakta, som har til formål å gjennomføre budsjettreglene i euro-sone. statsminister Enda Kenny sa at Irland hadde sendt eit "kraftig signal" om at det var forpliktet til å overvinna sine økonomiske utfordringar. I slutten av 2010 fekk Irland ein EU-IMF-baksut på 85 milliarder euro (£68 milliarder; $105 milliarder) etter at skuldane hadde overvelda bankane. Avtalen må godkjennast av 12 av 17 euro-land, men Irland var det einaste som la spørsmålet til offentleg avstemming. "Den utviklande situasjonen i bank-sektorane i Europa treng ei helhetleg løysing, og Irlands bankgjeld må vera ein del av denne løysinga", sa Kenny på ein pressekonferanse. Han sa at denne handlinga ikkje ville løysa alle problemene i landet, men at det var "ein av dei mange grunnsteina" som trengs for å sikre framtida stabilitet i den økonomiske posisjonen til Irland. Det ville gjera det mulig å investere og skapa arbeidsplasser, og det ville tillata Irland å få tilgang til midla frå den europeiske stabilitetsmekanismen om det treng det, sa han. Riona Ni Flanghaile, som var representant for valkampanjen, sa at "ja"-kampanjen vann med ein margin på litt over 300.000 stemmer, med totalt 955.091 stemme for, samanlikna med 629.088 mot avtalen. Dei dominerande partia i det irske parlamentet (Dail) var i "Ja"-leiren - Fine Gael, Labour og Fianna Fail - medan "Nei"-leiren var leidd av Sinn Fein og sosialistane, som har langt færre seter. Transportminister Leo Varadkar sa at det var eit "sveisk av letting frå regjeringa i staden for ein fest". "Vi er sjuke av å få vita at det er vår skuld". Ein annan veljar, Bridget Connolly, sa at ho stemde "Ja". "Traktaten løyser ikkje noko, men... vi treng euro neste år, rett og slett", sa ho. "Vi har ikkje råd til å snubla oss mot Europa no". Pakta, som er underskriven av alle EU-medlemmar, unntatt Tsjekkia og Storbritannia, gjev EU-medlemmemberstatane høve til å samordna budsjettpolitikken sin og pålegge straffer for reglarbrotarar. Det er ein mellom regjeringavtale, som er juridisk bindande for alle som ratifiserer den. Det vert kalla ein "traktat", men er skild frå EU-strekkjande traktatar som må underskrivast av alle 27 medlemsland. Det forplikter alle ratifiserande medlemmar til å oppnå budsjettunderskudd på mindre enn 0,5% av den økonomiske produksjonen. I fjor nådde underskuddet i Irland 13,1%. Veljarane i landet har tvisvis avvist EU-traktatar - i folkeavstemningar i 2001 og 2008 - men begge vart omstende i etterfølgende val. Dei som er imot traktaten argumenterer for at åtstramming ikkje funkar og foreslår at landet i staden skal stå i gjeld på fem nasjonaliserte banker.
Veljarane i Republikken Irland har godkjent finanspakta, ifølge offisielle resultat.