Hithald har det vore berre rådshuseiarar som hadde rett til å kjøpa heimane dei hadde leigt. Men når boligloven blir lov, vil husleiarar få den same retten. Som eit system som er avvist av skotske og walisiske regjeringar, som vil verna den offentlege boligbestanden, er det òg symbolsk for dei ulike retningene som vert teke av ulike delar av Storbritannia. Potensielle kjøparar må ha vore leiarar i minst tre år, det same som med rådshuseiarar. Regjeringa seier at det vil vera opptil 1,3 millionar leigarar i housing association som vil bli kvalifisert i England. Rundt 500.000 leigarar i housing association er allerede kvalifiserte for nokre rabatt. Så den nye ordninga vil utvide rettane til ytterligere 800.000 leigarar, og auka rabattane som er tilgjengelege. I Wales planlegger regjeringa å avskaffa Right to Buy fullstendig, og i Skottland vil det bli avskaffet i august 2016. Det maksimale er 70%, men det er for tida overlagd til 77.900 pund utanfor London, og 103.900 pund i hovudstaden. For eksempel kan ein som har vore ein leigar i den offentlege sektoren i ti år kjøpa ein leilighet på 100.000 pund for berre 40.000 pund - med ein rabatt på 60 prosent. Statsstyresmaktene må byggja nye hus med pengane dei får, og overskuddet blir brukt til å finansiera Right to Buy. Statsstyresmaktene vil gjere opp for skilnaden. Statsstyresmaktene har enno ikkje sagt kva denne politikken vil kosta skatteløparen, men dei har lova å gje rabatt til den aktuelle boligforeningen. National Housing Federation (NHF), som representerar alle bostadsforeningane i Storbritannia, har rekna ut at det i alt kan kosta 11,2 milliarder pund å kjøpa rett til å kjøpa for leiarar i bostadsforeningar, om alle leiarar som har råd til å kjøpa det gjorde det. IFS sa at det òg ville vera ein "verdeleg gåve" til leigjarar av boligforeningar. Regjeringa argumenterer for at ved å selge ut boliger til boligforeningar, men ved å kreve at ein erstatning skal byggjast, vil ordninga i praksis dobla talet på leige heimar. Det vil òg heita andelen hus-eiarar i England, som har falle over dei siste åra. Men NHF argumenterer at sidan 2012, har berre 46% av heimane som er seld ut, blitt erstatta med nye, trass i kravet til lokale myndigheter om å gjera det. Ein av problemane er at rådsorgan - særleg dei i byområda - ikkje kan finna nok jord til å byggja på. Omkring 2,5 millionar rådsleiararar over heile Storbritannia har kjøpt heimane sine sidan Right to Buy byrja under regjeringa til Thatcher i oktober 1980. Om lag 15 til 35% av husleiarane som er kvalifisert for den nye ordninga, vil ha råd til å betale boliglån, ifølge NHF. Det tyder at rundt 221.000 hushaldningar kan vera viljuge til å ta imot tilbudet - men potensielt mindre enn det dersom boliglånstarta byrjar å auke, som forventet, i løpet av dei neste par åra.
Utvidinga av retten til å kjøpa til Thatcher - som var kontroversiell på den tida - har vore vanskeleg sidan den konservative regjeringa kunngjorde at han skulle utvidast i 2015.