Statsministeren har sagt at han vil leggja fram føresetning for militæraksjon for parlamentet seinare i denne uken, men at han vil berre kalla til ein avstemming når han trur at regjeringa kan samla nok støtte til å vinna. Ein innflytande kommunautkomité oppfordra Cameron tidlegare i denne månaden til å ikkje pressa fram ein avstemming om britiske luftangrep. Men inngripen deira kom før dei dødelege terrorangrepene i Paris, der 130 menneske døydde, og FN sin etterfølgende beslutning om å vedta ei resolusjon som støttar aksjon mot Islamsk stat. Flertalet av dei konservative parlamentarikarane ville røysta for å backar utvide britiske luftangrep mot mål for Islamsk Stat i Syria. Tretti konservative parlamentarikarar gjorde opprør mot David Cameron i august 2013, då underhuset avviste det første forsøket hans på å lansera bombingangrep på Syria - om enn mot Assad-regimet og ikkje mot IS. Ei mengd av parlamentarikarar som truga partiet sitt då - inkludert Charles Walker og Andrew Bridgen - seier no at dei vil støtta regjeringa, og Walker tyder på at det ikkje er "no rom for forsinking" i å ta kampen til ekstremistane. Men rundt 20 konservative parlamentarikarar ventar likevel å vera imot nokon slags intervensjon, og argumenterer for at bombing kan vera open-ended og ikkje vil hjelpa til å oppnå ei politisk løysing av borgarkrigen i Syria. Ein av opprørarane, John Baron, sa til BBC News at britiske luftangrep ville ha ein "marginal effekt" på kampen mot den såkalla Islamske staten og kunne "risika for å eskalera problemet". Jeremy Corbyn er fast mot militær handling, og argumenterer for større innsats for å finna ein "fredeleg løysing". Men nokre av parlamentsmedlemmane hans, inkludert medlemmer av skuggekabinettet hans, har sagt at dei ville støtta luftangrep om dei hadde riktig militær og juridisk rettferdiging, inkludert godkjenning frå FN. Dei seier at det er på styresmaktene å koma fram med ein "omfattende" strategi for å stabilisera Syria og for å takle ekstremisme, og at det er i Storbritannias nasjonale interesse å gripe inn. Om lag 20 til 30 parlamentarikarar frå Labour er truande for luftangrep og vil truga partileiarskapet i denne saken. Ein av dei, Mike Gapes, har sagt at han legg interessene til landet framfor partiet ved å gjera det. Nokre parlamentarikarar presjerer for det som blir kalla ein fri avstemming i denne saken - der dei ikkje vil bli instruert om å stemme på ein viss måte. Samla mengd av Labour-parlamentarikarar: 232 SNP var imot militæraksjon i 2013, men har mange fleire parlamentarikarar no og kan utøve reell innverknad. Partiet seier at det vil lytte til statsministerens sak for militæraksjon, men er framleis "ikke overbevist" om verdien av at Storbritannia inngår. "Det som manglar er ei samanhengande plan for å få fred i Syria i ein rask tid". Han seier at det bør leggjast meir fokus på å forstyrra kommunikasjonen og økonomien til Islamsk Stat, å hevja dei vestlege verdiane for å motverka IS-propaganda og å utarbeida ein langsiktig plan for gjenoppbygging av Syria. Han har sagt at David Cameron må forsikre parlamentarikarane om at det finst ei "brei koalisjon", inkludert Russland, Tyrkia og Iran, som arbeider saman om Syria, og at det har vorte tenkt på korleis Syria skal styrjast når Islamsk Stat er fjerna. Men DUP-leiaren Nigel Dodds har meint at partiet hans kan ta ein annan oppfatning denne gongen, og han og kollegaane hans vil "gjere det rette for sikkerheten til nasjonen vår, kva det endå kan innebera". Dodds, som har sagt at han ventar å ha samtaler med statsministeren, har sagt at alle tiltak må vera realistiske og effektive for å vinna partiets støtte, og statsministeren må visa at han har lært av inngrepet i 2011 i Libya. Total tal av DUP-parlamentarikarar: 8 Velde seg mot militæraksjon sist gong og ville gjere det igjen. Total tal av Plaid Cymru-parlamentarikarar: 3 UKIP-parlamentarikaren Douglas Carswell stemde med regjeringa i 2013, då han var ein konservativ parlamentarikar, trass i at han uttrykte forbehold om mangelen på ein "koherent strategi" i Syria. Men UKIP har vore konsekvent i sin motstand mot ytterligere militæraksjon. Partileiaren Natalie Bennett sa at den amerikanske bombingsaksjonen, til dags dato, ikkje hadde redusert talet på IS-krigarar, medan talet på utanlandske borgarar som gjekk inn i den ekstreme gruppa faktisk hadde auka.
David Cameron sa at han er fast overbevist om at Storbritannia burde bli med til å bomba IS-krigsmenn i Syria.