Komitéen for klimaendring (CCC) bekrefter at reglar for energieffektivitet i EU har sett ned på reglar og utslepp frå 2008. Apparat som kjøleskap, fryser og kjelder er no utforma til å bruka mindre energi for same arbeid. Ministerar seier at dei skal utforma ny energieffektivitetspolitikk om høsten. Men kritikarane til regjeringa påpeker at planen om ren vekst for eit effektivt samfunn med lågt karboninnlegg er mange månader seinare enn planlagt. CCC seier at Storbritannia må skifta mykje raskare mot elbilar for å redusere karbon og takle lokal luftforurensing. Det seier òg at det trengs ei strategi som skjer for å isolera millionar av heimar og skapa nye former for oppvarming som ikkje skjer lufta eller forsterkar klimaendringane. Det bekreftar at sjølv om kostnaden per enhet for elektrisitet og gas har stige, har husstandregnskapene falle takket være EU- og britiske effektivitetstandarder som tvinga ingeniørar til å designa apparater som forbrukar mindre energi. Det seier at sidan 2008, då klimaendringloven vart innført, har etterspurnaden etter elektrisitet falle med 17% (trass i alle gadgetane våre) og etterspurnaden etter gas er 23% lavere, takket være betre isolasjon og britiske regler om forbetra kjelder. Det tyder at vi har kunne kutta reglar med rundt 20 pund i månaden for den gjennomsnittlege forbrukaren. "Det har vore ein bemerkjeleg suksesshistorie. Men det avgjørende er at vi må halde fram med det". Det er enno ikkje klart korleis Storbritannia vil bli påverka av framtida EU-regler for effektivitet, sjølv om det vil vera umogleg for britiske produsentar å selge ineffektive varer til EU-markedet. Catherine Mitchell, professor i energi ved Exeter University, sa til BBC News: "Eg trur ikkje at dei fleste har nokon ide om den positive rollen EU-standarder spelar i husholdningsapparatane våre - og det har dei gjort i dei siste 25 åra, eller noko slikt". Dei har redusert regningskostnadane betydeleg, dei har redusert utslepp i karbondioksid og dei har stimulert innovasjon. Det ville vore ganske vanvittig å kvitta seg med dei når vi forlater EU". I mellomtiden seier CCC at regjeringa sine politikkar for å kutta karbon er ifrå å oppfylle forpliktinga si i henhold til Klimaendringaloven om å kutta utslepp med 57% innen 2030 samanlikna med nivået i 1990. CCC vil: meir koldioxidbasert elektrisitet gjennom 2020-talet; raskare opptak av elektriske kjøretøy; ein strategi for å utstarta kolfangst- og lagringsteknologien (dei er framleis svært dyr); og ein strategi for opptak av koldioxidbasert varme, kanskje ved å skifta frå naturgas til hydrogen for oppvarming i heimen. Den nye klimaministeren Claire Perry sa til parlamentet at ho ville sjå om den embryonal planen til rein vekst kunne bli gjort meir ambisiøs. Ho lovde å føra fram politikk i høsten. Men grønn gruppe tviler på oppriktighet i regjeringa. Dei seier at på eit møte med EU-energiministrane støtta Frankrike, Tyskland, Portugal, Sverige, Italia, Luxembourg og Republikken Irland for å forbedre energibesparingar med 1,5% per år. Men Storbritannia, støttet av Malta, Polen og andre, ville ha fleksibilitet og lavere, ikkje-bindande mål. Imke LÃ1⁄4bbeke frå den grønne gruppa WWF sa: "Det burde ha vore ein lett å støtta sterke energieffektivitetstiltak, med tanke på dei økonomiske, klimagode og sosiale fordelene med å gjera det, og ambisjonen som Paris-avtalen krev. "Trotast dette har medlemsstatane skunda seg til å appease den lågaste fellesnemjaren for å nå til ein rask men dårleg avtale, i staden for å leggja meir tid på å freista å få til ein betre avtale". Ein talsmann for regjeringa sa til BBC News: "Regjeringa er ein verdsleider i å takle klimaendringane og er forplikta til å oppfylle målene for Storbritannia som er fastsette under Climate Change Act 2008. "Vi har redusert utslepp med meir enn ein tredjedel, samtidig som økonomien vekst med meir enn to tredeler, og held fram med å støtta den blomstrande lågkobbonsektoren vår". Ei vanskeleg utfordring for regjeringa sin plan for ren vekst vil vera å overtala heimegjerarar til å isolera eigedomane sine betre, etter at Green Deal-finansieringsordningen mislykkast. Målene for karbon- og energipris kan ikkje nås om ikkje isolasjonen blir forbedra, men offentligheten er motvilje mot å lida avstopp og kostnadene for arbeid som vil ta åra å betale tilbake, og ministrane er motvilje mot å gje tilslag til heimleghevar for å forbedre verdien av eigedomane sine. Han foreslår ein gradvis tilnærming der regjeringa og lokale råd arbeider for å utvikla ferdigheter i ein heimisolasjonsindustri ved å hjelpa folk som har spare pengar til å investera i tiltak som forbedrar komforten deira ettersom dei aldrer. Han fortalde BBC News: "Vi har fått oss lamme i å freista å få heile boligbestanden opp til standard i staden for å tenke på korleis vi får den neste millionen gjort. "Det er folk som er viljuge til å investera i å retro-inrette husene sine og byggarar som er klare til å gjera det. Viss vi kan finne måtar å ordna dette på lokalt nivå, kan vi byrja å endra heile dynamikken i korleis husene våre blir retro-innrust og skapa ein ny sosial norm". Den klimakskeptikergruppa Global Warming Policy Forum (GWPF) oppfordrar regjeringa til å tenkja på sosiale konsekvensane av å la energikostnadene auke, under forutanking at dei vil bli avdekka av energibesparingar. John Constable, talsmann for CCC, sa til BBC News: "Alle forbrukarar vil sjå prisøkningane som kjem av klimapolitikk, men ikkje alle forbrukarar vil ha nytte av energieffektivitetstiltaket sidan desse vanlegvis krev kjøp av nye apparater. Det tyder at dei som får nytte, har tendens til å ha det betre". Energi er ikkje det einaste problemet som vert løyst i CCC-rapporten. CCC innrømmer at det er tatt nokre tiltak for å takle risikoane som kjem frå oppvarminga, som finansiering for flomforsvar. Men det vert sagt at det trengs mykje meir for å gjera infrastrukturen i Storbritannia motstandsdyktig mot ekstreme hendingar. "Klimaendringane truar tryggleiken til alle i landet og utanlands, og den kontinuerlege forsinkinga frå ministrane til å utforma ei strategi som passar målet er rett og slett uakseptabel". Follow Roger på Twitter.
Olje-regningane for hushald og utslepp av karbondioksid skal auke om ikkje ministrane utarbeider nye politikkar for å spara strøm, seier ein rapport.