Flyktingar frå Commonwealth-land får stemme i valet torsdag. Og Northern Ireland Community of Refugees and Asylum Seekers (NICRAS) oppfordrar dei 600 medlemmene som har rett til å stemme, til å gjera det. Organisasjonen hjelper flyktingar og asylsøkjarar med å integrera seg i livet i Nord-Irland og lobbar for politikarar på vegne av dei. Men Justin Kouame, formanden for NICRAS, sa at ingen politiske parti har kome til dei under valkampanjen. "Dei ser det ikkje som ein prioritering", sa han. "Vi oppfordrar alle medlemmane våre til å stemme - dei fleste av dei skal ha ein velgekaart, og det er viktig at politikarar veit det. "Realiteten er at Nord-Irland endrar seg, og røysta til minoriteta vil telja. "Å få ein stemme frå samfunnet vårt kan gjere ein stor skilnad - med dette valet, vil kvar stemme telja". Kouame sa at politikken i Nord-Irland kan vera "forvirrande" for asylsøkjarar, og derfor burde partie leggja på å engasjere seg med dei så dei kan ta ein "informasjonsavgjord beslutning" om kven som får stemmen sin. Og han trur at politikarar òg ville ha nytte av desse diskusjonane. "Det er viktig for politikarar å koma i kontakt med desse samfunn", sa han, "så dei kan stille spørsmål og prøve å forstå dei. " NICRAS har lagt fram eit valgmanifest, der dei har oppført mange saker som står høgt på dagsordenen for medlemmane sine. Det er ei viktig oppgåve i den nord-irske valstaten, og det er ein viktig oppgåve i den nord-irske valstaten, som er den største i den irske valstaten, og som er den største i den irske valstaten. Men i eit brev til presbyterianske forkynnarar og forsamlingar deira, oppfordrte han dei til å velja og "å gå fram til valet med bønn". "De vil vera vel klar over det mangelage spektret av vanskelege og komplekse spørsmål som enkeltpersoner og lokale samfunn står overfor, spørsmål som regjeringa ofte har ansvar for og ei fast rolle å spela", skreiv pastor Sellar. "Å engasjere oss i og delta i den demokratiske prosessen er difor ein av måtane vi kan søkja freden og velstanden i byen vi er kalla til". Rev Sellar sa at folk burde bruke valet sitt "i von om at folket vi veljer, skal arbeida med integritet, generøsitet og engasjement for det felles beste". Kommentarane hans kom etter at katolske biskopar i Nord-Irland sa forrige uke at "hver avgiven eller ikkje avgiven røyst, kan ha ein potensiell innverknad på verdiane som skal forma framtida lov og politikk". Dei sa òg at "bitre språk og konfliktton" hadde kome tilbake til Nordirland-politikken, og trudde at "devisjonsspråk og handlingar" som kunne gjera forhandlingane etter val vanskelegare, skulle ende. Potensiell dødvande etter val kan gjera miljøet i Nordirland utsett for konsekvensane av Brexit, har ein veldedighetsorganisasjon advart om. Anne-Marie McDevitt, som er leiaren for naturvern ved RSPB, sa at Brexit vil ha "en uproporsjonal effekt på Nord-Irland". "Fra vårt synspunkt er det fordi mesteparten av Nord-Irland - 70% - er under jordbruk, og for oss, er det mange av desse sorta som gjev deg arten du har her", sa ho. "Det er vanskeleg å få miljøet på dagsordenen, så eg trur det vil vera endå vanskelegare når vi ikkje har røystar her som står opp for oss". McDevitt sa at RSPB tek til seg meir personel "for å forberede seg på Brexit", men arbeidet deira ville bli hindra om Stormont ikkje var i aksjon. "Vi vil at desse personella skal arbeide saman med politikarane våre her og med andre grupper for å utforma nye politikkar og verna lovgivningen vår. BBC News NI's Campaign Catch-up vil halda deg på valstiga til Nordirland forsamlinga med ein daglig dose av hovudhistoriar, mindre og lette øyeblikk i løpet av valdagen torsdag 2. mars. Hør meir på BBC Radio Ulster's Good Morning Ulster og BBC Radio Foyle's The Breakfast Show kl 07:40 GMT, og på BBC Radio Ulster's Evening Extra kl 17:40 kvar veksedag.
Velgjande kandidatar burde engasjere seg med asylsøkjarar i det siste arbeidet med å få stemme ved Norrairlands nasjonalforsamling, sa ein støttende organisasjon.