Ein talsmann sa at Moskva angra "at Vesten endå ein gong viser ein fullstendig mangel på interesse" i å løysa krisen i sørøstlege Ukraina. Russland utvikla "repressale tiltak", sa talsmannen. USA-sanktionane fokuserte på Krim, som vart annektert av Russland i mars. USA-president Barack Obama underskrivde ein utøvande ordre om å forby eksport av varer, teknologi og tenester til Krim, i tillegg til nye sanksjonar mot russiske og ukrainske individar og selskap. Obama sa at denne handlinga viste at USA aldri ville akseptera anneksjonen av Krim av Russland. Lignande tiltak som var avtala av EU tidlegare i denne uken kom i kraft på lørdag. Canada kunngjorde sine eigne sanksjonar mot Krim på fredag. Etter at halvøya var annektert, tok pro-russiske separatistar kontroll over deler av Donetsk- og Luhansk-regionar i austlege Ukraina i april, og erklærte seinare sjølvstende. Om lag 4.700 menneske har døydd, og ei million har vorte flytta på grunn av kampane dei siste månadene. I tillegg til forbodet på varer, teknologi og tenester kan ikkje amerikanske individer eller selskap no kjøpa fast eiendom eller næringsliv i Krim eller finansiera krimske firma. Dei nye måra inkluderer også sanksjonar mot 24 ukrainske og russiske individar og ei rekkje selskap som vert rekna som destabiliserer Ukraina. Dei inkluderer den russiske kapitalinvesteringsgruppen Marshall Capital Partners. Alle investeringar i Krim er forbodde, og deltakinga i olje- og gassanlegginga i Svartehavet er også forbodd. "USA og Canada kan ikkje enn forstå resultatet av det frie viljedømet som innbyggarane i Krim og Sebastopol gjorde i mars", sa talsmannen for det russiske utanriksdepartementet, Aleksandr Lukasjevitj i ein uttale. "I dag er innbyggarane i Krim saman med heile det russiske folket, som aldri har falle under og ikkje vil gje etter for trykk frå utanfor". Obama sa: "Eg ber Russland att om å avslutta okkupasjonen og forsøket på anneksjon av Krim, å avslutta støtten til separatistar i austlege Ukraina og oppfylle forpliktelsene sine i henhold til Minsk-avtalen". Avtalen som Ukraina og opprørarane undertek i Minsk i Vitryssland i september, innførte ein våpenhvile og fastsette vilkårene for ein fredsprocess. Men Lukasjevitj sa at sanksjonar mot opprørarleiarar i Lugansk og Donetsk i austlege Ukraina undergrava den politiske prosessen. Han avslutta med å råda Washington og Ottawa til å "tenkja på konsekvensane" av handlingane sine. Mer enn 1000 menneske er drepne sidan Minsk-avtalen. Ukraina-krisen byrja for eit år sidan, då den pro-moskviske leiaren Viktor Janukovitsj forlét ei avtale om tynnare handelsband med EU til favør av tynnare samarbeid med Russland. Denne beslutningen førte til protester for EU i hovudstaden Kiev, og til slutt styrta Janukovitsj i februar.
Russland seier at det ikkje vil "gjere seg gal" under trykket, etter at USA, EU og Canada har sett nye sanksjonar på Ukraina.