Action on Junk Food Marketing analyserte 750 reklamar som vart vist under X Factor på ITV og Simpsons og Hollyoaks på Channel 4 over 20 timar. Det fann ein av 10 som promoterte fastfood-restauranter, konditorer eller supermarkedar som "junk food". Men regjeringa sa at reklamen ikkje var skuld for barndomsfetthet. Dei sa at dei mest ofte synte reklamane for usunde matvarer kom frå supermarkett som Aldi og Morrisons, følgd av hurtigmatkjeder som Dominos og Kentucky Fried Chicken (KFC). Sjokoladeprodusentar som Lindt og Cadbury og merkar som Clover og Flora Buttery blei òg med på lista over "usunde" reklamar. Forskarane såg på reklamar som blei synte i løpet av 10 timar med X Factor-program og 10 timar med tidleg kveldskurs på Channel 4 i løpet av jul 2013. Action on Junk Food Marketing, som har blant medlemmar Children's Food Campaign og British Heart Foundation, sa at TV-spilla av born høyrst kring klokka 20:00, men lova som beskytter born mot målrett reklame dekker berre barneprogram, som vanlegvis vert kringkastte tidlegare på dagen. Simon Gillespie, sjef for British Heart Foundation, sa: "Foreldra ventar ikkje at borna deira skal bli bombarderte med reklamar for usunn mat under TV-stundar, men det er akkurat det som skjer. "Selv når showet er over, kan det hende at reklamaristane for skrotmat når fram til unge på nettet. Mangelen på regulering tyder at selskapene er frie til å lokka born til å spela spel og delta i konkurransar - alt med sikte på å promotera produkta sine". Prof Mitch Blair, som er ansett for helsefremming ved Royal College of Pediatrics and Child Health, sa at reklame for skrotmat under familievennlege program som X Factor er kjend for å fungere. "Ikke berre er born og unge lett påverka og foreldra utslitte av plager, men matselskap ville ikkje brukt store mengder pengar om det ikkje var effektivt". Kampagnerar vil at forbodet på reklamer for "junk food" skal utvida til 21.00. "Borna skal ikkje utbytt kommersielt, og reklamindustrien må ta noko ansvar for å hjelpa til med å takle det vaksande problemet med barndomsfetma", sa professor Blair. Regjeringa sa at reklamen var berre eit aspekt i å avgjera kva for mat barn skulle velja, og ein del av pakken som hadde til formål å takle overvikt og dårleg kosthold i barndomen. Det la til at det heldt "dette området under kontroll". Ian Barber, kommunikasjonsdirektør, la til: "Den bevisbaserte tilnærminga til reklamereglene i Storbritannia funkar, og gjer at det finst ein balanse mellom fornuftig vern og reklamerett, og det gjer det mogleg for selskap å konkurrere - til gagn for oss alle - og til å gje betydelege midler til gratis-tv". Men det er ein allmenning at rundt ein tredjedel av borna i Storbritannia no er overvektige eller overvektige, og det er viktig å oppmuntra familier og born til å eta sunnare kostar. Alison Tedstone, direktør for kosthold og fedme ved Public Health England, sa at dei samarbeidde med matindustrien for å promotera sunnare produkter på TV gjennom kampanjen Change4Life. "Vi skjønar at vi alle er påverka av matreklam på TV. Vi et for mange kaloriar og for mykje salt, fett og sukker som påverkar helsa vår, og som fører til fedme som øker risikoen for hjerteskjertesykdom, type-2 diabetes og nokre kreftformer".
Barn vert utsette for TV-reklam som fremjar usunn mat som burde vera forbodt i høgteskala, seier ein kampanjgruppe.