Aadhaar, som tyder grunnlegging, starta som eit frivillig program for å hjelpa til med å takle nyttebedragsbrot. Men det har vorte stadig viktigare for alle finanstransaksjoner og for å få tilgang til velferdsordninger. Stater har brukt Aadhaar til å overføre pensjonar, stipend, lønn til ein landleg jobb-for-arbeid-ordning og nytteverdier for matlaging til målrett mottakere, og å distribuere billig mat til dei fattige. Styresmaktene hevdar at Aadhaar har redusert avfall, fjerna falske, hindra korrupsjon og gjort betydelege besparingar. Men det har vorte høyrde spørsmål om den moralske autoriteten til styresmaktene til å tvinga borgarar til å dela biometriske data. Aktivistar seier at det er i strid med FN sin grunnrett til privatliv.
Høyesterett i India har avvist eit forsøk på å stoppa regjeringa frå å gjera det omstrida biometriske id-kortet obligatorisk for sosial velferdsordninger.