Israelsk ambassadør ved FN kalla databasen ein "svartliste" og sa at organet handla obsessiv mot den. Men den palestinske sendaren sa at flytet var eit "hoppebeslag" for folket hans. Settingar som er bygd på territorium okkupert av Israel i 1967 vert rekna som ulovlege etter internasjonal lov, men Israel bestem denne posisjonen. Om lag 500.000 jødar bur saman med 2,5 millionar palestinarar på Vestbredden og i Østjerusalem. 32 av dei 47 medlemmene av Menneskerettene i Geneve stemde torsdag for å vedta forslaget som krev at databasen skal opprettes. Ingen av dei fem, hovudsakleg europeiske, stemde imot forslaget, medan femten av dei avsto. Yolande Knell, journalist for BBC i Jerusalem, seier at databasen vil gje ei ressurs for alle organisasjonar som vil avvikla seg frå selskap som er involvert i okkupasjonen av palestinske land av Israel. Det kan inkludera ei mengd israelske og internasjonale firma som arbeider i bransjer frå bank til bygg og sikkerhetstjenester, tilfører korrespondenten vår. Den palestinske representanten for FN sa at vedtaket av denne resolusjonen og andre av Menneskerettene var eit "melding om von" til folket hans. "Israel held fram med å systematisk bryta dei urovekklege rettane til palestinarane medan det njuter straffrihet frå det internasjonale samfunnet", la Ibrahim Khreisheh til. Israels statsminister Benjamin Netanyahu kalla organet "ein anti-israelsk sirkus som angriper det einaste demokratiet i Midtøsten og ignorerer dei skarpare brottane frå Iran, Syria og Nord-Korea". Han la til at det var absurd å fordøma Israel i staden for å takle angrep frå palestinarar mot israelarar og den såkalla islamske staten i Europa.
Israel har kritisert FNs menneskerettsråd for å ha gjeve høve til å oppretta ein database over firma som gjer forretningar i bosetningar på den okkuperte Vestbredden.