Læresveinsavgift, pensjon-autonummering og ein ny høgare minimumsløn har auka kostnadene for næringslivet. Den årlege arbeidsstyrkesundersøkinga til BCC intervjuerte kring 1.400 næringsliv. Handelskorpset vil at regjeringa skal sikre at ingen nye oppskotskostnader eller skattar blir pålagt næringsliv for resten av dette parlamentet. Endringane i arbeidslovgivningen var utformte for å hjelpa til med å betra lønn og utsikter for arbeidarar, men BCC er uroleg for at høge arbeidskostnader vil ha ein negativ innverknad på arbeidarane. "Høgare arbeidskostnader påverkar bunnlinjen og reduserer ressursane som er tilgjengeleg for å investera i verksemda og folket", sa Jane Gratton, leiaren for forretningsmiljø og kompetanse i BCC. "Søknaden vår viser at to tredeler av verksemda må ta tiltak som svar på foreslåtte økningar i den nasjonale livsløna i løpet av dei neste tre åra. "Det kjem til ein punkt der økende arbeidskostnader ikkje lenger kan absorberast gjennom reduserte fortjeneste". Undersøkinga fann at: For å takle minimumslønnsøkningar: "Sysselsetting er berre eit element i den høge oppskotten for å gjere forretningar i Storbritannia", sa Gratton. "Det er den kumulative effekten av alle desse endringane, og farten som dei vert innførde, som skaper den største bekymringen og skaper den største risikoen. "Det er lite rom for at firma skal ta opp meir kostnader utan å ha skadelege effekter på konkurranseevnen, veksten og høve for arbeidskraft. "Regjeringa må sørge for at det ikkje blir meir kostnad eller skatt på bedrifter og entreprenørar for resten av dette parlamentet".
Fire av fem britiske bedrifter har sett kostnadane auke på grunn av endringar i arbeidslovgivningen, rapporterer British Chambers of Commerce (BCC).