Eg skriv for å klargjera regjeringa sin stilling til endringane i nasjonale tryggingsbidrag (NIC) for sjølvstendig næringsdrivande, som vart kunngjort i budsjettet i forrige uke. Som eg sa i onsdags, har skilnaden mellom dei ytre fordelane til sjølvstendig næringsdrivande og dei som er i arbeid, blitt betydelig mindre i løpet av dei siste få åra - mest bemerkelsesverdig ved innføringa av den nye statlige pensjonen i april 2016, som er verdt 1.800 pund til ein sjølvstendig næringsdrivende for kvar år han går på pensjon. Det er vår dom at dei nåværende skilnadane i rett til ytreytingar ikkje lenger rettferdiggjør storleiken av skilnaden i nivået på totale NIC-utgjevningar for arbeidstakarar og sjølvstendig næringsdrivande. HMRC vurderer at kostnaden for den offentlege økonomien av denne trenden er rundt £5 milliarder i år og den parallelle økningen i innlemmingskostnaden vil kosta meir enn £6 milliarder i året til slutten av parlamentet. Dette representerer ein betydelig risiko for skatteskapet og dermed for finansieringen av dei offentlege tjenestene våre. Etter budsjettet har det likevel vore mykje omspurnad om spørsmålet om forpliktinga i vårt manifest for 2015. Før høstuttala i fjor, bestemte han og eg at, uansett kor vanskelege finanspolitiske utfordringar vi står overfor, skulle skattelås- og utgiftelås-forpliktinga vi har gjort for dette parlamentet, vert oppfylt i sin helhet. Eg gjorde dette klårt i høstuttala i høstuttala. Då det lovforslaget vart innlevert, vart det gjort klårt at låsen berre skulle gjelde for bidrag frå klasse 1 (arbeidar og arbeidstaker). Det er svært viktig for meg og for statsministeren at vi held oss til ikkje berre bokstaven, men òg ånden i dei forpliktingane som vart gjorda. I lys av det som har kome fram som ei klår oppfatning blant kollegaar og ein viktig del av offentligheten, har eg valt å ikkje fortsette med måla til klasse 4 NIC som er fastsette i budsjettet. Det vil ikkje vera noko økning i NIC-rentene i dette parlamentet. Kostnaden for dei endringane eg kunngjer i dag, skal finansierast av tiltak som skal kunngjerast i høstbudsjettet. Eg lovde i budsjetttala å samråda i sommar om måtar for å løysa den største skilnaden i rett til hjelpet mellom arbeidstakarar og sjølvstendig næringsdrivande: foreldretilskudd. Vi har no i hug å utvide denne oppgåva til å ta ein kikk på andre område med skilnad i behandling, saman med at regjeringa vurderer den kommende rapporten til Matthew Taylor, administrerende direktør i RSA, om konsekvensane av ulike måtar å arbeide for å oppnå arbeidsrett. Når vi har fullført desse tinga, vil regjeringa leggja fram korleis ho tenkar å føra framme og finansiera reforma på dette området.
Her er heile brevet til Philip Hammond, som forklarte beslutningen han tok for å la skattane gå ned, som han kunngjorde i budsjettet til forrige uke.