Avtalen vil få lovleg kraft når han blir ratifisert av 55 underskrivarar som produserer 55% av globale utslepp. Ratifisering av Kina og USA vil få det til å bli 40% av utsleppene. Det vil berre vera nødvendig for EU og eit par andre store forurensarar å kryssa terskelen. Andre nasjonar vil framleis bråka om ratifikasjon, men dette vil setja klare ambisjoner, og avtalen mellom USA og Kina vil under helga sette undertrykk på G20-nasjonane for å gå raskare med lovnaden om å avskaffa subsidjonar til fossile brensel. President Obama er i Kina på slutten av ein arvsturné, der han har vitja Nevada og Hawaii for å varna om klimaforstyrring. I dei siste åra har han overtydd den motviljelege kinesaren om at dei må akseptera sine eigne klimakrommitt å kjøpa han politisk plass for lovnadene til Amerika. Begge nasjonane har sett seg vidt ulike mål som reflekterer dei ulike stadiene av økonomisk utvikling. USA seier at dei har tenkt å redusere utslepp med 26-28% under nivået i 2005 i 2025, og prøver hardt for å få til øvre grensen. Kina har lova å stoppe utsleppinga sin oppover mot 2030, men det vil langt overgå målet. Men sjølv om nok andre aktørar går framover for å få lovgivningen i Paris-avtalen, står det store utfordringar framand. Det nåværende lovde utsleppingsnedskrittet er likevel spålagt å føre til 2.7 C eller meir oppvarming - langt over den ambisjonelle 1.5 C-oppvarminga som FN aksepterer burde vere grensa. Og det er om nasjonane held fram med lovnadene sine om utsleppingsnedskrittingar. I Storbritannia har Labour-partiet oppfordra Theresa May til å ratifisere Paris-avtalen med ein gong. Avtalen mellom USA og Kina vil òg setja trykk på G20-land over helga for å gå raskare med lovnaden om å avskaffa subsidjonar til fossile brensel.
Det felles forpliktinga frå dei største forurensarane i verda, som vart kunngjort lørdag, er eit stort skritt mot å gjera Paris-avtalen om klima til ein realitet.