I den førvalgsrapporten til tenketanken, basert på utgiftsavtalane til dei ulike partiane, vert det sagt at skulane skal gå ned med opptil 12% i realtid i løpet av det neste parlamentet. Det vert sagt at aukande tal av elevar og lønn til personalet legg til trykket. I analysen av utgiftane som er lova av konservative, arbeidskrevende og liberale demokratar, sa IFS at alle tyder på ein reell reduksjon på 7% per barn til 2020. Når ekstra kostnadene til lærarpensjonar, nasjonale tryggingsbidrag og lønnshøkning er inkludert, kan den reelle reduksjonen i utgiftane vera nærare 12%, sa rapporten. Konservativane har sagt at dei vil verna utgiftene til skule per elev, medan Labour og Liberaldemokratane har forplikta seg til å verna utbudsjettet til utdanning for tre til 19 år - som dekker tidlege år, skular og 16-19-utdanning - i reelle termer. Men IFS sa: "Tallet på elevane ventar å auka med 7% mellom januar 2016 og januar 2020, medan inflasjonen i økonomien mellom 2015-16 og 2019-20 er forutsei til å vera 7,7%. "Som eit resultat kan det totale utgiftnivået til skule auka med liknande mengder under dei ulike forslagane. Men, viss dei berre vert oppfylt, vil alle desse forslagene innebera reelle nedskjeringar i utgiftene per elev". I reaksjon på rapporten sa konservative at dei var forplikta til å gje ein god avtale for skule, og at dei ville bruke minst ein halv milliard pund meir enn Labour. Malcolm Trobe, nest-generalsekretæren i ASCL, sa: "Det er viktig at den regjeringa som vart vald i mai, løyser dette problemet raskt og sørgar for at utdanninga blir finansiert på ein tilstrekkeleg, bærekraftig og rettferdig måte. "Vi innser at det er eit betydeleg press på den nasjonale budsjettet, men landet må investera i utdanning både for å oppnå langtidsrikdom og, viktigast av alt, for framtida til borna våre". Russell Hobby, generalsekretær for National Association of Head Teachers, sa at den gylne tidsalderen for utdanningsfinansiering var i ferd med å ende, rett då etterspurnane og forventingane til skulane auka. "Disse budsjettskremslene kjem i ein tid då kostnadstryket på skulane frå pensjon og nasjonal trygging òg øker. "Lønnstigningar blir ikkje finansierte av regjeringa, og du kan ikkje halda på å redusere løna i reelle termer og likevel lokka dyktige menneske til yrket".
Skolane i England vil ha mindre å bruke per elev i løpet av dei neste fem åra, uansett kven som vinn valet, seier Institute for Fiscal Studies.