Tusenvis har protestert mot overtakinga i andre dagen i byar over heile Yemen. Fredag sa dei shiitiske opprørarane at dei ville oppløysa parlamentet og skipa ein interimregjering. FNs sikkerhetsråd har advart om at det ikkje er klart om dei vil ta fleire skritt om gruppa ikkje omgående vender tilbake til samtal. Houthiane tok kontroll over deler av hovudstaden Sanaa i september i fjor, og tvinga presidenten Abed Rabbo Mansour Hadi til å gå av i januar. Houthi-leiaren Abdul Malik al-Houthi forsvarte denne handlinga og sa at erklæringa var " eit historisk, naudsynt og viktig skritt " for å unngå eit maktvakuum i Jemen. Han la til: "Handa vår er utstrekt mot alle politiske styrkar i dette landet. Det var protester i minst tre andre yemenitiske byar, med demonstrantar som kalla handlingane til houthiane eit kupp. I mellomtiden, ein demonstrasjon til støtte for houthiane tok stad på eit stadion i Sanaa. Gulf Cooperation Council, som er skipa av naboane til Yemen og leidd av Saudi-Arabia, har òg uttrykt alarm. Iran har vorte beskyldt for å støtta houthiane, noko som begge har nekta, og analytikarar seier at opposisjonen i GCC signaler sunni-muslimsk fiendskap mot houthiane. Houthi-styresmaktene kom etter at ein tidsfrist som dei hadde sett for at politiske parti skulle løysa krisen var gått ut, og fredssamtalane under FN-forhandling mislykkast. Jemen har vore skrapt av ustabilitet sidan protesterande inspirerte av den arabiske våren tvinga til å styrta president Ali Abdullah Saleh i 2011, som er truande å ha støttet Houthi-styresmaktene. Landet kjempar òg mot ein al-Qaida-upprør med hjelp av amerikanske droner. Trass i styresmaktene, sa USA at dei heldt fram med å arbeide med Jemenitane om mot-terrorismen.
Houthi-rebellane i Jemen seier at dei er åpne for å samarbeida med andre politiske fraksjonar etter at dei tok makta i ein gong, noko rivalane av dei kallar eit kupp.