9th century - Stiftinga av Kievan Rus, den første store østslaviske staten. Den tradisjonelle forteljinga, som er omstridd blant historikarar, tilskriver stiftinga til den semi-legendariske vikingleiaren Oleg, herskaren av Novgorod, som tok Kiev, som på grunn av den strategiske plasseringa på Dnepr-elva, vart hovudstaden til Kievan Rus. 10th century - Rurik-dynastiet blei etablert og styret til prins Vladimir den store (prins Volodymyr på ukrainske) varnar byrjinga av ei gullalder. I 988 aksepterer Vladimir den ortodokse kristendomen og byrjar omvendinga av Kiev Rus til den bysantinske ritua, og dermed sette kursen for kristendomen i aust. 11th century - Kiev Rus når høgkvalet under Yaroslav den vise (storprins 1019-1054), med Kiev som blir det viktigaste politiske og kulturelle senteret i austlege Europa. 1237-40 - Mongolane invaderer rus-fyrstendømmene, øydeleggjer talrike byar og endar makten til Kiev. Tatarane (som mongolske inntrengjarane vart kjende) etablerer keisariket til Den gylne Horde i sørlege Russland og Khanen til den gylne Horde blir overherre over alle russiske fyrster. Ivan I får tittelen storprins etter å ha hjelpt til med å slå ned eit oppstand mot tatararar i fyrstedømmet Tver, den store rivalen til Moskva. 15th century - Muscovite fyrster følgjer ein politikk om å "samla dei russiske landa", ein driv for å annektera alle aust-slaviske land. Ivan III (den store) underordnar mesteparten av dei store russiske landa ved erobring eller ved frivillig lojalitet av fyrster. Slaget ved Ugra i 1480 markerer slutten på tatarsk overherredøme. 1547-84 - Storprins Ivan IV (Den forferdige) blir den første herskaren som blir proklamert tsar i 1547. Han set opp eit terrorregjerd mot den arvelege adelen for å pålegge militærdisciplin og ein sentralisert administrasjon. 1581 - Kosakane byrjar å erobre Siberia for Russland. 1613 - Nasjonale rådet vel Mikhail Romanov til tsar, og det endar ei lang periode med ustabilitet og utlendingshalding. Romanov-dynastiet styrer Russland fram til 1917-revolusjonen. 1689-1725 - Peter den store innfør langtgående reformer, inkludert ein regelmessig innkrevd hær og flåte, underordna den ortodokse kyrkja til seg sjølv og omorganisera regjeringsstrukturar langs europeiske linjer. 1721 - Russland får territorium i moderne Estland og Latvia etter tiår med krig med Sverige, og etablerer ein sjømann til nærvær i Østersjøen og "vindu mot Europa". 1772-1814 - Russland erobrar Krim, Ukraina, Georgia, og det som seinare blei Vitryssland, Moldova, og delar av Polen. 1798-1815 - Russland tek del i dei europeiske koalisjonane mot det revolusjonære og napoleonske Frankrike, og slår Napoleon i 1812 og bidreg til å styrte han. Offiserer i hæren kjem heim med liberale idear frå Europa, og det stimer fram i forsøk på å få avkjøp på Romanov-autokratiet. 1825 - Abortive forsøk av liberale hæroffisarar på å oppretta ein konstitusjonell regjering blir knust i Decembrist Revolt. 1834-59 - Russland står overfor fast motstand mot forsøket deira på å annektera Nord-Kaukasus. 1853-57 - Russland lid ein tilbakeslag i forsøket å ta seg territorium frå det fallande Osmannrike gjennom nederlaget i Krimkrigen. 1861 - Emancipator-edikt avsluttar servet, men held bøndene bundne til jorda gjennom kontinuerlege arbeidsskylder; rask industrialisering fører til vekst av ei liten arbeiderklasse og spreiding av revolusjonære idear. 1864-65 - Kazakiske steppar og mellomasiatiske muslimske statar annektert. 1877-78 - Russisk-turkisk krig då Russland tek land frå det osmanske riket i Kaukasus og etablerte klientstatar på Balkan. 1897 - Marxistisk sosialdemokratisk parti grunnlagt, og i 1903 splitt seg i mensjevikar og mer radikale bolsjevikfraksjonar. 1904-05 - Russisk ekspansjon i Manchuri fører til krig med Japan - og revolusjonen i 1905, som tvinga tsar Nikolaj II til å gje ei grunnlov og oppretta eit parlament, Duma. 1906-1911 - Forfatningsstyre i temperert av autoritær regjering av Peter Stolypin, som freista å reformera eigarskap til land var berre delvis vellukka. 1914 - Russisk-østerriksk rivalisering i Balkan bidrar til utbrot av første verdskrigen, der Russland kjempte saman med Storbritannia og Frankrike. 1917 Mars - Dårleg utførsla i krigen og dårleg forvaltning av økonomien i heimen fremjar mytningar i væpna styrkane og gatestørrelser i store byar. November - Bolsjevikane styrter den provisoriske regjeringa, undertrykker den valde konstitusjonssamlinga, etablerer det nådeløse "Diktatiet av proletariatet" under kommunistpartiet som krymper religiøs og politisk motsetnad. 1918 - Brest-Litovsk-traktaten endar krigen med Tyskland til prisen av store territorial tap i Aust-Europa og Østersjøhavet, som vart støydig gjenoppretta over 30 år. 1918-22 - Bolsjevikane vinner borgarkrig mot vita russarar, med hjelp frå Storbritannia, Frankrike, Japan og USA. Tapet i krigen med Polen endar den sovjetiske ekspansjonen mot vest fram til andre verdskrigen. 1922 - Bolsjevikane omorganiserer restane av det russiske imperiet som Union of Soviet Socialist Republics. 1920-talet - Eksperiment med markedsmekanismer og privat næringsliv under ny økonomisk politikk gjev veg til statlig kommandoøkonomi under Josef Stalin, som blir nesten ufordrevd som diktator i 1929. Samfunnslege tillatingar og relativt generøs tilnærming til minoritetsnasjonaliteter gav etterhaldandi etter for ein konservativ og russosentrisk politikk. 1930 - Stalin gjennomfører ei andre revolusjon for å konsolidera makta sin, konsentrerer jordegjeringa i massive statlege eigarskap, tvingar industrialiseringen i takt, og dreper fiendane sine - virkelige og imaginerte - i partiet, økonomisk forvaltning, statstjeneste, militær og tryggleiksdepart. Økonomisk forstyrring og forsettleg politikk for undertrykking fører til massesvold i Ukraina og utflytting av hundrevis av tusen menneske til å arbeida i eit stort nettverk av tvangsarbeidskamp, vanlegvis i fjerntliggende og harde delar av landet. 1939 - Stalin inngår ein nonaggresjonspakt med nazist-Tyskland, og tek over austlege Polen, delar av Romania og Tjekkoslovakia, og deretter dei baltiske statane etter at andre verdskrigen byrja. 1939-40 - Ein usluttgjerande vinterkrig mot Finland openberrar den dårlege tilstanden til sovjetiske væpne styrkar, og Stalin byggjer opp militæret i forventning om ein eventuell krig med Tyskland. 1941 - Sovjetunionen vart skremd av eit overraskande tysk angrep i juli. 1945 - Allierte seier over nazist-Tyskland følgd av rask etablering av sovjetisk hegemoni i Sentral- og Aust-Europa og Balkan. Anneksjonane frå 1939-40 vert halde, klientregjeringar vert skipa andre stader, og delar av Tyskland og Østerrike blir okkupert. Stalin utvider politikken til tung industrialisering til desse områda. Kalde krig 1947 - "kalde krig" med Vesten byrjar i alvor då Sovjetunionen konsoliderer makta i Aust-Europa og fremjar pro-sovjetiske revolusjonar i Kina, Midt- og Nærøsten og Asia. 1949 - Sovjetane sprengjer den første kjernefysiske bomba; rivalane frå den kalde krigen byrjar kjernefysisk våpenkapring. 1950 - Sovjet-konkurransen om makt med Vesten utvider seg til Latin-Amerika og tidlegare europeiske koloniar i Afrika, og det gjer den kalde krigen global. 1953 - Døden til Stalin innleirar mindre undertrykkende styre der heime, men den politiske dominansen til kommunistpartiet vert fast hald. 1957 - Den sovjetiske kunstigsatelliten Sputnik blir den første som går i omløp kring jorda, og det stilar den kalde krigen bortom atmosfæren i eit romkapring. 1961 - Yuri Gagarin blir den første personen som går i omløp rundt jorda i romsonden Vostok. 1962 - Kuban-rakettkrisen fører verda til grensa til kjernefysisk krig; det oppfattede nederlaget til sovjetleder Nikita Khrusjov førde til at han vart avsett to år seinare av ein mer konservativ fraksjon, som til slutt blei leidd av Leonid Brezhnev. Stagnasjon 1965-1970 - statsminister Alexei Kosygin freistar seg for å innføra vinnings- og bonuselementar og ein viss desentralisering av planlegging for å styrkja den økonomiske produksjonen og konkurransekraft, men blir hindra av skuffande resultat og motstand frå konservative i partiet. 1970 - Konsolidering av Leonid Brezhnev sitt styre ser økonomisk stagnasjon og utbredd korrupsjon, som undergravar den offentlege truen på overlegenheit til den sovjetiske modellen. Forsøkane til å dytta på koldkrigstensjonane gjennom det amerikanske-sovjetiske avspenning kollapsa etter den sovjetiske okkupasjonen av Afghanistan i 1979. 1985-91 - Rise til makta av Mikhail Gorbachev kunngjer seriøse innsatsar for å reformera den døende økonomien (perestroika), frigjøre den politiske debatten (glasnost), og ende den lammende kostnaden av å halda på med den kalde krigen. Gorbatsjov tapte gradvis kontrollen over reformprosessane i heime og utanlands, og det førte til at kommunistregimet i Øst-Europa kollapsar og Sovjetunionen sjølv kollapsar. 1992 - Russland tek setet til det tidlegare Sovjetunionen i FNs sikkerhetsråd, og held kontroll over atomarsenalet sitt. Varepresident Yegor Gaidar lanserer eit kontroversielt program for å heva sentralkontrollen på økonomien for å unngå total kollaps. Motstandarar klager over at det er dårleg forvalt og direkte ansvarleg for hyperinflasjon og oppstolet til "oligarkane" - forretningsmenn som vinn av krassprivatisering av massive statlege foretak. 1993 - Den kommunistiske og nasjonalistiske opposisjonen gjer store gevinster i val til nytt duma-parlament. 1994 - Russland kjem med i NATOs partnerskap for fred-program. Russiske troppar løyser to år for å ta tilbake den avskilne republikken Tjetjenia, som endar med kompromissavtale om vesentleg tsjetsjensk autonomi. 1995 - Kommunistpartiet dukkar opp som det største partiet i parlamentsval, med meir enn ein tredjedel av setene. 1996 - Jeltsin vart gjenvelgd trass i bekymringar for helsa hans. Russland vart innlemd i G7-gruppen av industriland. Tusenvis av menneske vart mista i Russland sitt forsøk på å hindre at Tjetjenia blei sjølvstendige regioner og territori: Tjetjenia 1998 september - Den nye statsministeren Evgeny Primakov stabiliserar den kollapsande rubelen, avsluttar faren for skuldsvikt og gjennomfører store skattereformer. Han motsetter seg òg NATO-kampanjen mot Jugoslavia, og markerer byrjinga av at Russland fjernar seg frå den amerikanske utanrikspolitikken. Han fell til slutt med president Jeltsin, som avsette han i mai 1999. Boris Jeltsin 1999 - Væpne menn frå Tjetjen invaderer det nabolande russiske området Dagestan. President Jeltsin utnemner Vladimir Putin, ein eks-KGB-offiser, til statsminister med ein brief for å få Tjetjenia tilbake under kontroll. 1999 desember - Jeltsin trekkjer seg tilbake til favør av Vladimir Putin, som tek over støtt av popularitet over ein stor militær kampanje mot tsjetsjenske opprørarar. 2000 mars - President Putin vinner val. August 2000 - Putin vert kritisert for å ha søkkt atomubåten Kursk, på grunn av den langsomme reaksjonen og den offisielle forbløffinga. 2000 desember - Putin byrjar den stadige prosessen med å rehabilitera Sovjet-era ved å innføra 1944-1991 hymnen med nye ord. 2002 mai - Russland og USA kunngjer ein ny avtale om strategisk nedskjerming av kjernefysiske våpen. 2002 - Tjetjenske opprørarar tek ein moskovsk teater og held om lag 800 menneske som gissel. Dei fleste opprørarane og rundt 120 gisselmenn blir drepne då russiske styrkar stormar bygningen. 2003 - Regjeringa tek avkasta den siste gjenværende landsvida uavhengige TV-kanalen, TVS, med påstand om økonomiske grunner. 2003 - Kirgisistan gjev Russland den første militærbasen i utlandet på 13 år for å motverka islamistisk terror. Oktober 2003 - Oljebossen og framtredande liberale Mikhail Khodorkovsky vart arrestert på skuld for skatteflygting og svindel, eit tidleg offer for president Putins kampanje for å driva "oligarkar" frå politikken i Jeltsin-era. I 2005 vart han dømt til ni år fengsel, og blei benådet og fór i eksil i 2013. desember 2003 - President Putin sitt United Russia vann ein overveldende seier i Duma-valet, støtt av økonomisk oppvaking. mars 2004 - Putin vann andre presidenttid med overveldende seier, og konsoliderte makta si. August 2004 - Myndigheita tek Yuganskneftegaz, den sentrale produksjonsenheten til Yukos, i beslag, på grunn av påståtte skatteskulder, i ei beveging som vert sett på som straff for Yukos-sjefen Khodorkovsky sin motstand mot Putin. Staten kjøpte formelt Yuganskneftegaz i desember. Overlevjarar minner om skulleslaget der meir enn 330 menneske døydde Kor beleiringa utfolda seg Hr. Putin avbryter direkte val av regionale guvernørar, som no skal utveljast av regjeringa. 2005 februar - Moskva og Teheran signerer avtale der Russland skal leverera drivstoff til den iranske atomreaktoren i Bushehr, og Iran skal senda brukt brenselstanga tilbake til Russland. 2005 mars - tsjetsjeniske separatistleiaren Aslan Maskhadov drepen av russiske styrkar. 2005 juni - Staten får kontroll over gasgiganten Gazprom ved å auka andelen sin i selskapet til over 50%. September 2005 - Russland og Tyskland tek under på ein stor avtale om å byggja Nord Stream-gassrørledda under Østersjøen mellom dei to landa. Anna Politkovskaya snakkar med Woman's Hour 2006 November - Alexander Litvinenko, ein tidleg russisk sikkerhetsoffiser som var ein uttala kritikar av Kreml, døyr av poloniumforgifting. Storbritannia beskylder tidlegare russiske sikkerhetsoffisarar for drap. 2007 mars - Dussindvis vart arrestert då opprørstyresmakten bryt opp i St. Petersburg protester frå demonstrantar som beskylde president Putin for å kveie demokrati. Juli 2007 - Diplomatisk kvil mellom London og Moskva over det britiske søket om utlevering av Andrei Lugovoi, ein eks-KGB-agent som er skulda for drapet på Litvinenko. President Putin fekk ros for å ha gjenoppretta stabiliteten, men har òg vorte skulda for autoritærisme. August 2007 - Russland løfter ein arktisk ekspedisjon som tilsynelatande har som mål å utvide sine territoriale krav og plant eit flagg på havbunnen på Nordpolen. November 2007 - President Putin signerer lov som suspenderer Russlands deltaking i traktaten om konvensjonelle væpne styrkar i Europa frå 1990, som begrenser utplasseringa av tungt militærutstyr i Europa. desember 2007 - President Putin sitt United Russia-parti vann landsskyting i parlamentsval, som kritikarar skildrar som verken fri eller demokratisk. januar 2008 - Russland gjenoppliver sovjet-eipen Atlanterhavet-vesseløvingar i nøytrale farvatn i Biskajabukta utenfor Frankrike som demonstrasjon av gjenoppvaknande militær muskel. 2008 mars - Putin-alliert Dmitry Medvedev vann presidentval ettersom Putin ikkje kunne få tredje gong i rad, og senere utnevnte Putin til statsminister. 2008 august - Spenningane med Georgia eskalerer til krig etter at georgiske troppar angriper russisk støtta separatiststyrkar i Sør-Ossetia. Russland driver ut georgiske styrkar frå Sør-Ossetia og Abkhazia, og anerkjenner begge som uavhengige stater. Russland's intervensjon i Sør-Ossetia førte til spenning med Vest-Fråspørsmål: Konflikt i Georgia Georgia'startar uberettigde krig' November 2008 - Parlamentet stemmar overveldende for eit lovforslag som ville forlengja presidentens embedsperiode frå fire til seks år. januar 2009 - Russland stoppar gasleveringane til Ukraina etter at samtalene om å løysa ein strida over ubetalar regninger. Leveringsleveringane til Sørøst-Europa er avbroke i fleire veker som eit resultat av tvisten. 2009 - Russland avslutta formelt operasjonane mot opprørarar i Tjetjenia, men sporadisk vald held fram. 2009 - President Medvedev og Barack Obama, på sitt første offisielle besøk til Moskva, når ein avtale om å redusere kjernefysiske våpenlager i ein beveging som har som mål å erstatta 1991-avtalen Start 1. 2009 - Russland velkomnar den amerikanske beslutningen om å avskaffa missilforsvarsbasar i Polen og Tsjekkia. 2009 - Opposisjonspartiene beskylder myndighetene for å ha rigga lokale val, ettersom det regjerande United Russia-partiet vinner alle val med stort margins. April 2010 - President Medvedev signerer ein ny strategisk våpenavtale med USA som forplikter begge partane til å kutta arsenaler av utstede kjernefysiske sprenghovud med om lag 30 prosent. 2010 - President Medvedev fyrar den mektige borgmesteren i Moskva, Yuri Luzhkov, etter veker med kritikk frå Kreml. Mr. Luzhkov hadde vore i embetet sidan 1992. 2011 - United Russia lid nedgang i stemmeandelen ved parlamentsval, men beheld ein enkel meirilyt i Statsdumaen. Ti tusen kom til opposisjonsprotester for å påstå bedrageri, i dei første store anti-regjeringsprotestane sidan tidleg 1990-talet. 2012 mars - Vladimir Putin vann presidentval. Motstandarar går ut på gatene i fleire større byar for å protestera mot utføringa av valet, politiet arresterer hundrevis. 2012 juli - Lova trekkjer i kraft som krev at ikkje-statlege organisasjonar som mottar pengar frå utlandet skal klassifiseres som "utlendske agentar" som ein del av ein breiare undertrykking av motsetjingar. August 2012 - USA, EU og menneskerettighetsgrupper fordømde fengselsstraff på tre medlemmar av punkbandet Pussy Riot for ein anti-Putin-protest i ein moskovsk domkyrkje. Kvinnene vart dømde til to år for "hooliganism". Russland blir formelt med i Vordshandelsorganisasjonen etter 18 år med forhandlingar. 2012 desember - Moskou forbød amerikanarar å adoptera russiske born og stoppar amerikanske ikkje-statlege organisasjonar frå å arbeida i Russland. I juli 2013 - Den korrupsjonsmotstandaren og opposisjonsaktivisten Alexei Navalny blir dømt til fem år i fengsel etter å ha vorte funne skuldig til forfall i ein rettssak han avviser som politisk motivert. 2013 september - Navalny kjem andre i Moskva-borgarvalen etter å ha vorte sleppt i avventing av åklag, og kom nær å tvinga Kreml-kandidaten til å runde. 2014 februar-mai - Etter at den pro-moskviske presidenten Viktor Janukovytj flyr frå Ukraina, overtar russiske styrkar Krim, som deretter stemmer for å bli med Russland i ein folkeavstemning. Dette utløys det største oppstolet mellom Aust-Vest sidan den kalde krigen, med USA og dei europeiske allierte som kritiserer Russlands vidare inngrep i austlege Ukraina. Russland blei suspendert frå G8-gruppen av industriland. 2014 Mai - Russlands Gazprom signerar 30-åra avtale om å forsyne Kina National Petroleum Corp med gas, som er verdt over 400 milliarder dollar. 2014 juli - Etter at eit passasjerfly frå Malaysia Airlines vart skutt over austlege Ukraina i eit mistenkt rakettangrep, kjem Russland for internasjonal kritikk for å forsyne opprørarane med tungt våpen. EU og USA kunngjer nye sanksjonar mot Russland. IMF seier at den russiske veksten saktar ned til null. 2014 oktober - Russland er samd om å gjenoppta gasseleveringane til Ukraina i vinter i ein avtale som EU har forhandla. 2014 desember - Den russiske rubelen byrjar å falla raskt mot den amerikanske dollaren, og mister om lag halvparten av verdien sin i dei neste to månadene. 2015 februar - Opposisjonsaktivisten og tidlegare første visepremierminister Boris Nemtsov blir skoten i Moskva. Politiet áklagar to tsjetsjenarar for drap midt i brei skepsis. 2015 september - Russland gjennomfører første luftangrep i Syria, og seier at det siktar på den islamske staten. Men Vest og den syriske opposisjonen seier at det i staden siktar overveldende på anti-Assad-rebeller. 2015 november - Tyrkia skyt ned eit russisk krigsfly på Syria-bombarderingsoppgåve. Russland, den nest største handelspartneren til Tyrkia, innfører økonomiske sanksjonar. 2016 januar - Britisk offentleg etterforskning konkluderer at president Putin truleg har godkjent drapet på den tidlegare russiske etterretningsoffiseren og Kreml-kritikaren Alexander Litvinenko i London i 2006. 2016 - Statsvalget: Det regjerande United Russia-partiet auka majoriteten, med dei gjenverande setene vunne av andre pro-Putin-parti. Nøkkelfigurar i opposisjonen som Alezei Navalny blei forbyde å stå fram. 2016 - Ekonomiminister Alexei Ulyukayev blir beskyldd for å ha teke ei bestikking på 2 millionar dollar (£1,6 millionar) frå statleg oljefirma Rosneft for å godkjende ei overtakingsdeal. 2016 desember - Militært fly som bar medlemmar av Alexandrov-musikkensemblet, krasja i Svartehavet på veg til å underholde russiske troppar i Syria, og alle som var ombord døyr. 2017 april - eit bombeangrep på metroanlegg i St. Petersburg drep 13 menneske.
Ein kronologi over hovudhendeler: