I juni vart det avgjort at ein lov som forbød at samkjønns ekteskap skulle anerkjennes av den amerikanske regjeringa, gav lovleg gifta homofile menn og kvinner tilgang til dei same føderale rettane som er tilgjengelege for gifta par av motsette kjønn. I 1993 vart Ginsburg utnemnt til den ni medlemmar av høgdomstolen av president Bill Clinton, og stemde i det tilfellet med majoritet. Samkjøns ekteskap er no lovleg i 13 delstatar og Washington DC, og sidan dommen, har den føderale regjeringa under president Barack Obama teke fleire skritt for å gje samkjøns ekteskap den same lovlege statusen som for motsette kjønspar. Justice Ginsburg fortalde Washington Post at ho trudde at ingen av dommarane ved høgste domstolen hadde vore pålagt å halde fram med ei samkjønns seremoni. Dei var redde for at det ville forverra høvet deira til å gjera ein dom i den saken.
Hovuddommaren i USA, Ruth Bader Ginsburg, er klar til å bli den første dommaren på den høgaste domstolen i landet som gjennomfører eit samkjøns ekteskap.