EU har godkjent betydelege endringar i datalovene, med sikte på å gje individene kontrollen over informasjonen sin. Det er den største endringa i privatlivsreglene på 20 år, ifølge ekspertar. Endringane ville gjera privatlivet "et problem på styresnivå", sa ein advokat. Peter Church, ein teknologivorell ved Linklaters, sa at det ville få næringslivet til å "börja å ta desse sakene mykje meir seriøst". Amerikanske teknologiselskaper har allereie eit ubehageleg forhold til europeiske tilsynsmyndigheter, med både Google og Facebook som står overfor store bøter - Facebook for bruken av informasjonskapsler og Google for privatlivspolitikken sin. Denne nye lova kjem ikkje til å koma i kraft før i 2018, men endringane vil føre til at dei tekniske gigantane "måta meir etter det tilsynsmyndighetene seier", sa Church. Det nye utkastet til politikk, som har vore i forhandlingar sidan 2012, må ratifiseres av Europaparlamentet neste år. Andre endringar er: Jan Philipp Albrech, hovudforhandlar, sa om avtalen: "Dette ville vera eit stort steg framover for forbrukerbeskyttelse og konkurranse og sikre at Europa har datavernsreglar som er sømelege for å oppfylla måla i den digitale tidsalderen". Stewart Room, som er leiar for personvernd på PwC, sa: "Skala og omfanget av endringane i EU-reglene for personvernd vil skapa uvanlege utfordringar for næringslivet og alle som har eller nyttar personleg data i Europa, både i og utanfor EU.
Teknologiselskapar kan risikera bøter på opptil 4% av den globale årsomsetninga si i henhold til nye europeiske regler om databeskyttelse.