Mutasjonen var òg til stede i våre evolusjonære "søskenbrør" - neandertalane og denisovanane. Men den finst ikkje i menneska sine næraste levande slektninger, sjimpansen. Dei trur at genet oppsto for fem eller seks millionar år sidan, etter at menneskeleg slektslinje hadde skiljast frå sjimpansene. No har forskarar funne ei liten DNA-endring - ein punktmutasjon - som ser ut til å ha endra funksjonen til genet, og som har stiftet prosessen med å utvide neokortex. Dr. Wieland Huttner frå Max Planck-instituttet for molekylær cellebiologi og genetikk i Dresden, Tyskland, leidde forskinga. "Ein punktmutasjon i eit menneske-spesifikt gen gav det ei funksjon som gjer det mogleg å utvide relevante stamceller som gjer ein hjerne stor", sa han til BBC News. "Dette, som det er fast i det menneskelige genomet - så alle levande menneske har genet - gav tilsynelatande ein enorm selektiv fordel, og det er difor vi trur det spreidde seg i den menneskelege populasjonen". Mellom to og seks millionar år sidan byrja forfedrane til moderne menneske å gå oppover og bruka enkle verktøy. I denne utvida tidsperioden byrja hjernestørrelsen deira å auke. Dei byrja å spreia seg rundt i verda, og møtte ulike miljø. For omtrent 800.000 år sidan auka hjernestørrelsen deira endå meir, og det hjalp dei å overleve i ei endrande verd. Likevel er det mange spørsmål om korleis tidlege menneske utvikla større hjerner. Det er sannsynleg at genet er ein av mange genetiske endringar som gav menneske deira unike intelligens og tenkande evne. Forskinga er publisert i tidsskriftet Science Advances. Følg Helen på Twitter.
Forsking tyder på at menneske kanskje delvis skylder den store hjernen sin til eit DNA-feil i genetiska koden sin.