Prognosen frå Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD) viser ein langtgående endring i mengda av uteksaminte, med dei framvoksende asiatiske økonomiane som akselererer framfor USA og Vest-Europa. Prognosene for formingen av den "globale talentbasen" i 2020 viser at Kina raskt utvider mengda sine av uteksaminte - som skal utgjera 29% av uteksaminte i verda mellom 25 og 34 år. Den største fallaren skal vera USA - ned til 11% - og for første gong presset til tredjeplass, bak India. I USA og i EU er det forventast at ein kvartal av unge utdanna vil ha ein høgd på det same. Russland er òg i ferd med å falle - andelen av utdanna i verda har nesten falle halvparten sidan århundret. Indonesia, etter OECD-prognosene, vil stiga opp til femteplass. Er dette eit augneblink for slutten på imperiet? Høgskoleutdanninga har vorte speilet og forstørraren av den økonomiske prestasjonen - og i etterkrigstiden har universitet i USA, Vest-Europa, Japan og Russland dominert. I særdeleshet har USA vore den universitetssupermakt - i rikdom, innverknad og fram til nyleg i rå tall. Fram til 2000 hadde USA en andel unge utdanna som likna Kina. Og Japan hadde ein like stor andel unge utdanna som India. No er Kina og India dei største aktørane. Auka i mengda utdanna avspeglar endringa i ambisjonane deira - dei vil konkurrera mot avanserte økonomiar for å få høgt kvalifisert, høgt inntektsfull sysselsetting. I staden for å tilby lågkostnadsproduksjon, siktar dei seg mot den høgteknologiske yrkesjobb som har vorte reservat til dei vestleggjorde mellomklassane. Som OECD-talet viser, er dette ikkje berre eit tilfelle av land som Kina som utvider seg medan andre står stille. I den industrialiserte verda, øker mengda av kandidatar - berre ikkje så raskt som i Kina, der dei har auka femfold på eit tiår. OECD bemerker at i 2020 vil den unge kandidatpopulasjonen i Kina vera omtrent det same som den totale USA-populasjonen mellom 25 og 64 år. Denne endringa i verdskartan vil sjå at Brasil har ein større andel av utdanna enn Tyskland, Tyrkia meir enn Spania, Indonesia tre gonger meir enn Frankrike. Storbritannia er i gong å gå imot trenden, og det er spådommar om at han vil auka andelen sin frå 3% i 2010 til 4% i 2020. OECD har prøvd å analysera dette ved å sjå på eit aspekt av arbeidsmarkedet - yrke som har med vitskap og teknologi å gjera. Disse jobba har auka raskt - og rapporten tyder på at det er eit døme på korleis utbygging av høgare utdanning kan generera nye typar arbeid. Disse vitskap og teknologi-jobba - for yrkesverksame og teknikarar - står for om lag fire av ti jobbar i nokre skandinaviske og nordeuropeiske land, tyder OECD. I motsetning - og viser meir av den gamle ordninga - er desse teknologiske jobba berre ein liten brøkdel av arbeidsstyrka i Kina og India. OECD konkluderer med at det er betydelege økonomiske gevinster ved å investere i høgskulde - skapa nye jobbar for dei som har betre utdanning, ettersom jobbar i unskilled manufacturing forsvinn. OECD-prognosen viser tempoet i veksten i mengda av kandidatar. Men det viser ikkje kvaliteten eller korleis denne utvidinga vil verta til økonomisk innverknad. Det finst andre måtar å kartlegge den endrande fordelinga av kunnskap. Dette måler korleis folkesetnaden konsumerer og produserer informasjon i nettverda - kartlegginga av nivået på bruk av Internett, mengden av brukargenerert materiale i Google, konsentrasjon av akademisk aktivitet og geografisk fokus på Wikipedia-artiklar. Og i motsetnad til oppgangen til dei asiatiske økonomiane, fortel dette ei historie om den pågåande vestlege kulturelle dominansen. "I råa mengder av bachelor- og doktorgradsstudentar, er dei asiatiske økonomiane i røra fram, " seier Viktor Mayer-Schonberger, professor ved Oxford Internet Institute. "Men det som er interessant er korleis Vesten held fram i styrken sin - fordi Vesten kontrollerar institusjonane. "Det er fleire studentar i Kina enn nokon gong før - men dei bruker framleis vestlege mekanismar for å publisera resultat, dei aksepterer filtrane", seier professor Mayer-Schonberger. "Det store spørsmålet blir om kinesiske forskarar kan vera like innsiktsfulle som dei vestlege - vi veit det ikkje enno". Kartene viser òg kor mykje Afrika og Sør-Amerika tapper i denne nye striden om digital makt. Prof. Mayer-Schonberger sa at han var "heldigvis sjokkert" over storleiken av ubalansen. "Ein annan del av Oxford-studien er å visa korleis forskingsbasar og den økonomiske aktiviteten som dei utviklar, er klistrert inn i relativt små område". I USA, seier Prof. Mayer-Schonberger, er det ein enorm uproporsjonal investering rundt Silicon Valley og Boston-området, med store strøk av "forfall" mellom. "Enhver æra har sin eigen skiljefulle geografi. I informasjonsalderen er det ikkje avhengig av vegar eller vannkursar, men av kunnskapsbasar. "Dette er ein ny type industrielt kart. I staden for kol og stål, vil det handle om universitet og innovasjon".
På slutten av dette tiåret vil fire av ti unge utdanna i verda kjem frå berre to land - Kina og India.