Andal Ampatuan Junior er skulda for å ha organisert drapet på 57 ubevæpna sivile som vart gjord i eit bakhold, drepne og grovt gravlagt i ein massegrave i den sørlege provinsen Maguindanao i november i fjor. 27 andre medlemmar av familien hans er òg tilteke for drapene - fem av dei er i varetekt saman med han - og alle nekter tiltalen mot dei. Det handlar om den enorme innverknaden frå klanar som Ampatuans og kulturen som førte til straffriheit rundt dei. Sjølv om det ikkje er bevist at dei var involvert i mordet, er det ingen tvil om at Ampatuans var - og er - svært mektige. Ampatuans har vore i Maguindanao i århundrer, og kan spore frå ein muslimsk forkynjar, Shariff Aguak, som var ein av dei første som brakte islam til området. Men dei var ikkje alltid den dominerande kraften dei er i dag. I tillegg til at han var ein av dei største av dei, var han ein av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei største av dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei dei Andal Senior, far til Andal Ampatuan Junior, er no den ubestemde hovudmannen i familien. Han vart fyrst borgarmester i Maganoy, og så under presidentskapet til Cory Aquino fekk han den mektigare rollen som sjef. Men det var under president Gloria Arroyo, som kom til makta i 2001, då Ampatuanane verkeleg kom til framrykk. Andal Senior vart guvernør i Maguindanao, ein stilling han no har hatt i maksimalt tre mandat. I 2005 vart sonen hans Zaldy guvernør i den autonome regionen Muslimsk Mindanao - ein innflytande posisjon som kontrollerte dei fem muslimske provinsane som har fått ein grad av sjølvstyre frå sentralregjeringa. 'Heights of power' Andal Junior vart borgmester i Datu Unsay, ein by som ber kallenavnet hans, og på tida av massakren var 10 av 34 kommunar i Maguindanao styrt av Ampatuans eller slektningar deira. I 2006 gav Arroyo ut ein utøvande ordre som legaliserte dei uformelle, private "hærene" som blei halde av familiar som Ampatuans, og som gjorde dei i stand til å arbeide saman med den regulære hæren - men som ved utviding legitimerte bruken av dei som eit middel til lokal kontroll. I retur støtta Ampatuans henne åpent i valkampanjene. Det er utbreidde påstandar om at familien hjalp til med å rigga stemmer for frøken Arroyo i det kontroversielle valet i 2004, som ho vann av ein knapp seier. Både Ampatuans og den tidlege presidenten nekter påstandane. I tillegg til å ha kontroll over politiet, rettsvesenet og den lokale valkommisjonen, hadde dei også mortrar, rakettlansjerar og assaultriflar. Sjølv om dei har vorte peika på for massakren i november, har familien en del av innverknaden sin. I det minste 15 ampatuane vann i valet i mai - nokre av dei har klagemål mot seg. Dette tyder ikkje at dei er skuldfulle for drapene, eller at alle medlemmar av klanen oppfører seg på ein liknande måte. Faktisk, ifølge Amina Rasul, direktør for det filippinske rådet for islam og demokrati, er nokre av dei svært effektive og populære leiarar i samfunnet. "Dei er ikkje alle av same slag. Mange er profesjonelle, og har ekte støtte", sa ho. Men menneskerettighetsgrupper er framleis urolege for overherredomen til desse familieklanane, og dei varnar for at innverknaden og makten som Ampatuane viser er ikkje einaste. "Eg trur ikkje dette er ein einskild hending", sa Amina Rasul. "Det finst andre familiar i andre delar av Filippinane som er like mektige". Nyleg innrømde den filippinske hæren at det finst minst 112 private hærar rundt om i landet - ei indikasjon på kor mange fleire klanar og familiegrupper som har makt over sine eigne private feudømer. I løpet av dei siste ti åra har presidentpolitikken, både tilfeldig og forsett, gjeve visse familiar høve til å skaffa seg makt og innverknad. Det første målet for rettssaken i november i fjor er utan tvil å gje rettferd for dei som vart drepne så brutalt. Men menneskerettighetsgrupper vonar at saken vil overtala den gjeldende regjeringa, under president Benigno Aquino, til å få slutt på herredømet til familiar som Ampatuans.
Den hovudmistede i den mest brutale massakren i Filippinane har vorte stilt for retten.