Sir Anthony Hooper sa at dette ville ha ei stor innverknad på folk som trong advokatar med spesialistkunnskap. Bar Council, som representerar advokatar, sa at planane truar eit "verdensanleg" rettssystem. Regjeringa sa at retten til ein rettferdig rettssak ikkje ville bli påverka og advokatar ville måtte oppfylle kvalitetstandarder. Ei mengd grupper, inkludert veldedighetsorganisasjonar og juridiske organisasjonar, organiserte ein protest mot planane utanfor Justisdepartementet i sentrale London på tirsdag. Demonstranter veigte plakatar med orda "Justice is not for sale" og "Defend legal aid", og dei ropa: "Kva vil vi? Justice. Kvar vil vi det? No". Nokre advokatfirma har rekna med at reforma vil redusere talet på menneske som har rett til juridisk hjelp med 75%. Rettleg hjelp kostar skattebetalarane rundt £2 milliarder kvart år, og straffforsvaret utgjører meir enn halvparten av utgiftene - som utgjører det som regjeringa seier er eit av dei dyraste rettshjelpssystemane i verda. Av Clive Coleman, juridisk korrespondent for BBC News For første gong vil tiltalte ikkje kunne velja ein advokat for rettshjelp, dei vil få ein tildelakt. Så, argumentet går, staten vil føra rettssak mot ein person og deretter fortelje denne personen kva advokatfirma som vil forsvare dei. "Fryknad av advokatar som er ivrige etter å verna om løysepengar?" eller "Uppkjeming av rettssystemet som er rettferdig og avundsjukefullt for heile verda"? Regjeringa er trygg på at det er innbygde sikringstiltak for å verna rettferd i rettssystemet. Kor effektive dei er, vil det sjå seg i tid. Det som er sikkert er at desse endringane er svært betydelege. Dei planane inkluderer: Sir Anthony, som gjekk av som dommar i Court of Appeal i fjor, sa at planane risikerte å skade eit system med rettferdig rettferd som var avundsjuke for heile verda. Han identifiserte det han kalla to grunnleggende manglar som følgde av PCT. I det nye systemet vil ein tiltalte få "ett advokatfirma, ein advokat eller ein bedrift som Eddie Stobart, eller kven det endå er", sa Sir Anthony til BBC Radio 4 i programmet Today. Han sa at folk med funksjonshemming ikkje ville kunna velja ein advokat som forsto kva dei hadde til stades, og at dei som var involvert i komplekse saker ikkje ville kunna leita etter spesialisar. "Om eg blir arrestert i Norwich i eit komplisert svindelsak, for eksempel, ville eg under det nåværende systemet kunna finna kanskje ein advokat i London eller Manchester, eller der det kan vera, som spesialiserer seg på vanskelege svindelsaker", sa han. "Ikke no. Ein vil dukka opp ved døra og seia: 'Eg representerer deg. Og forresten, eg er ansett av det følgende selskapet'". Han varna òg for at der advokatfirma i dag konkurrerer på grunnlag av fortrein, ville nye bedriftsleverandørar bli under press til å gje råd som var i dei økonomiske interessane deira. Kommentarane til Bar Council kom i 150-siders svar på ein samrøyt frå Justisdepartementet om dette spørsmålet, som enda seinare. Maura McGowan QC, formann for Bar Council, sa: "Det er ikkje å unngå det enkle faktum at desse forslagene ville flytte oss frå å ha eit rettssystem som er beundra over heile verda, til eit system der priset trumf alt". Bar Standards Board, som er ansvarleg for å regulera advokatar, sa at planane om å betale rettshjelpsadvokatar det same beløpet for ein "skyldig" eller "ikke skyldig" påstand, kunne føre til at tiltalte blei press til å påkjenna seg skuldig. Det sa at sakene der tiltalte innførte ein første skuld påstand var vanlegvis kortere og så billigere. Stjørdammen Baroness Ruth Deech sa: "Disse reformane kan tru at vårt rettssystem kan garantera alle ein rettferdig rettssak. " Association of Prison Lawyers sa at planane effektivt ville fjerna rettshjelp for alle sakar som gjeld fengselskjæreløg, bortsett frå prøveløslatingshøringar og disiplinærhøringar som blir handsamde av dommarar. "Endringane vil innebera at det ikkje lenger vil vera tilgjengeleg finansiering for slike viktige sakar som å skilja mellom mor og baby, fange som blir halde i isolasjon og tilgang til rehabiliteringsprogram", la han til. "Disse forslagene vil få Storbritannia til å blokkera tilgangen til rettshjelp for sårbare born, undergrave rettane deira og la nokre av dei mest marginaliserte unge utan hjelp". Justis-minister Chris Grayling sa: "I ei tid med store finansutfordringar kan ikkje den juridiske sektoren utelukkast frå forpliktinga til regjeringa om å få betre verdi for pengane til skattebetalarane". Justisdepartementet la til at ein øvre grenseløp på £37.500 per hushald ville tyda at berre dei som hadde ein sekssiffert løn eller over, ville bli hindra i å få automatisk tilgang til rettshjelp. Labour-skyggsjussisekretæren Sadiq Khan sa at det var "mye avkast og byråkrati" i straffavdelingssystemet. "Men forslaget til regjeringa ignorerer desse potensielle besparingane, og i staden innfører ein modell for rettshjelp som prioriterer kostnaden av rettsrepresentasjon framfor kvalitet". I april tok lov om rettshjelp, dom og straff for lovbrotarar ut av mange område av sivile rett.
Planar om å endra rettshjelp i England og Wales ville fjerne retten til tiltalte til å velja ein advokat, har ein pensjonert seniordommar advart.