Morgan har lansert ein samråd for å erstatta eit system som ho seier er "åldrat, ineffektivt og urettferdig". Finansieringsutviklinga vil òg fjerne lokale myndigheter frå prosessen, med pengar som går rett til hovud. Arbeiderpartiet har beskyldt regjeringa for å "lunda vanskelege spørsmål" om kven som vil mista finansiering i endringane. Morgan seier at skulane treng finansiering som "verdileg samsvarer med behovet". På måndag tok utdanningsministeren det neste steget mot å innføra ei ny finansieringsformel for skule i 2017-18, etter klagomål om lokale anomaliar og utgiftshull. For eksempel får elevane i Rotherham kvart år 500 pund meir i finansiering enn dei i Plymouth, sjølv om dei har liknande nivå av vanære. Statsstyret har eit manifesto som lovar å skapa ein meir konsekvent måte å fordela over 40 milliarder pund per år av budsjettet til kjernen skole - og seier at det vil avslutta finansieringsraten basert på "urtrekk i historia". Meira detaljer vart kunngjort i høstuttala til kansleren, med lovnaden om ein nasjonal sats for kvar elev, med ekstra finansiering for dei som har ekstra behov. Russell Hobby, leiar av National Association of Head Teachers, støtta prinsippet om ein rettferdig omfordeling av finansiering. Han støtta òg ein "stor skift" i at meir pengar skulle gå direkte til skulane. Men han varna for at det ville vera både "vinnarar og taparar" under eit nytt finansieringsregime og det var enno "få detalj" om korleis dette skulle avgjøres. Det har vore varslingar om at nokre skular vil tape, særleg i det indre London. Christine Blower, leiar for National Union of Teachers, sa at forslaget ville "innføre store finansieringsskytingar på mange skular om ikkje tilleggsfinansiering blir gjort tilgjengelig. Skolar lid allereie reelle nedskytingar i finansieringen per elev". Malcolm Trobe, interim generalsekretær for ASCL, støtta prinsippet om ei endring i finansieringsarrangement. "Men å berre omfordela den gjeldende pengepotten er ikkje nok i seg sjølv for å takle dei betydelege reelle nedskjeringane som no treffer skolbudsjetta". Det trengs større investeringar, sa Mr Trobe. I det siste tiåret har andelen elevar som har rett til gratis skolemåltid dobla i Lincolnshire og nesten halvert i Southwark. Utdanningsdepartementet seier at for den nye finansieringsformulen vil det vera eit grunnnivå av finansiering per elev, med ekstra støtte tilsett avhengig av behov, som høge nivå av mangel eller for skular i høgkostnadsområder. For lokale styreskole, inkludert dei fleste grunnskoler, vil det vera ein toårar overgangsperiode, der finansiering ikkje lenger skal fordeles gjennom rådslag. Roy Perry, formann for styresmaktene for barn og unge i Local Government Association, sa: "Statsbyane kjenner områda sine best, og arbeider for tida i samarbeid med rektorar og guvernørar for å setja ein lokal finansieringskjema som gjer det mulig å ta opp lokale behov og prioriteringer. "Vi vil gjerne sjå denne lokale samtalen halda fram, i staden for at alle skolebudgetar skal settast opp i Whitehall". Academy-skoler og trusta mottar finansing gjennom Education Funding Agency. Lucy Powell, skuggutdanningssekretær i Labour, seier at for ei nasjonal finansformulje "djevlen vil vera i detaljene" og hevdar at regjeringa var i ferd med å avsløra kvar skular ville ha redusert finansieringsnivået. Ho varna òg for at det totale skolbudsjettet ville sjå ein reell utgiftsskyting, som ville ha ein "gruve innverknad". Men Morgan sa at endringane ville gje ei rettferdig tildeling av ressursane. "Vi vil at kvar skule i England skal få den midla dei fortjener, slik at alle born - kva bakgrunn dei endar med og kvar dei bur - får ei god utdanning".
Utdanningsminister Nicky Morgan preserjer fram ein "nasjonal finansieringsformel" for skular, for å takle ulik finansiering i heile England.