I studien, som vart utført av Institute of Education, London University, blei det undersøkt lesingavkjensla til 6.000 born. Det viste seg at det å lesa for moro var viktigare for utviklinga til eit barn enn kor utdanna foreldra var. Forskarane kom til den konklusjonen at eit bredt ordforråd hjalp borna til å ta inn informasjon gjennom læresetninga. Dei analyserte resultatet av testar som vart teke i alderen 16 år av 6.000 born, alle fødd i éi veke, frå British Cohort Study i 1970. Resultatet viste at dei som hadde lese ofte i 10 åra og hadde lese bøker og aviser meir enn ein gong i uken i 16 år hadde hatt betre resultat enn dei som hadde lese mindre. Det var ein fordel på 14,4% i ordforråd, ein fordel på 9,9% i matte og ein fordel på 8,6% i stavning, funne forskinga ut, når foreldra sine bakgrunn og lesvaner var rekna med. Den totale effekten på framgangen til barn som les ofte - les aviser i 16 år og er ein regelmessig brukar av biblioteket - var fire gonger større enn fordelen av å ha ein universitetsutdanna forelder, tyder studien. Det var mindre effekt om born hadde yngre brør og systrar, sjølv om dei kan ha dårlegare ordforråd, fann studien. Forfattaren av studien, dr Alice Sullivan, sa: "Det kan virke overraskende at det å lesa for moro vil hjelpa til å forbetra matematikkscore til born. "Men det er sannsynleg at ein sterk lesingsevne vil gjera det mulig for born å ta inn og forstå ny informasjon og påvirke det dei oppnår i alle fag". I eit tal i BBC Radio 4 sitt Today-program sa ho: "Det er absolutt fornuftig at du forventar at det å lesa for moro vil forbetra ordforråd til born. "Men eg trur det òg bedrar evne til å læra nye saker og nye konsept gjennom heile undervisinga. "Ein barn som har eit smalt ordforråd, kan alltid støyta på ting han ikkje forstår".
Undersøkingar tyder på at born som les for moro skuld, sannsynlegvis gjer det betre i matte og engelsk enn born som sjeldan les i fritiden sin.