Ein av kvinnene som var Yazidi-borgarar gråt, så gråt ein av venene hennar. Og så høyrde ein av dei besøkande som smelte. Vi høyrde på ein gruppe Yazidiar som fortalde ei historie som no er så kjend, korleis IS kom til heimatlandet deira på Fjellet Sinjar i 2014, drap tusenvis og dreiv mange tusen til eksil. "No sprang nokre av naboane våre, men før dei kom til fjellene, fanga dei og tok dei med seg, " sa ei av kvinnene. "Dee menn vart drepne, og dei kvinnene og borna vart kidnappa. "Sanneleg mange døydde". Ingen av desse kvinnene ville oppgjeve namnet sitt. Opplevelsen for to år sidan har tilsynelatande forlatt dei med ei djupt rotfest frykt - for andre menneske og for framtida: "Sanneleg kan dei drive IS ut av området vårt, men det ville ha vore vanskeleg for oss å gå tilbake der vi kom frå, fordi vi er redde for at noko kunne skje", sa ei av kvinnene. "Dei kjem kanskje tilbake". Muligheten til å vende tilbake er i tankar til mange irakarar, sidan IS blir utsatt for støytte angrep i Mosul og blir slått på andre stadar. Men sjølv yazidiar som ikkje er redde for å gå heim, vil finna det ekstremt vanskeleg fordi byen Sinjar og dei landsbyane som omgir den, er så grundig øydelagde. "Fra hus til vegar til broer, området er reist til jorda", seier Dara Yara, ein minister i den irakiske regjeringa, med ansvar for bolig- og byggeskap. Han seier ikkje noko om kor lang tid det vil ta før dei kan byrja å gjenoppbygge dei jesidiske områda. "Slik situasjon treng fred, stabilitet. Dette er ein lang prosess", seier han. For no, finst mange jesider i flyktingleirer, og tenkjer på ein annan vinter under kanvas. Andre har gjeve opp tanken på å vende heim, og har søkt asyl i Europa og Nord-Amerika. Dette er ei trend som uroar Luqman Suleiman, ein lærar som òg fører folk rundt i den mest heilage tempelet for yazidiane, i byen Lalish. "Dei vil til Tyskland, til Frankrike, til Australia", seier han. "Det finst ikkje nokon framtid for yazidiane i Kurdistan". For Suleiman er problemet ikkje eit spørsmål om hus og vegar. Han er ein av mange yazidiar som insisterer på at sunni-muslimar som bur i Sinjar, har fortalt IS kven som er yazidi og kven som ikkje er. "Folket i landsbyane hjalp til med å drepa mennene, drape alle mennene og ta jentene bort", seier han. "Korleis kan folk leva saman igjen?" Ingen veit kor mange yazidi-flittar som er kidnappa av IS, men i rapporten til FN tyder det at dei er mellom 5000 og 7000, og at nokre, kanskje mange, er haldne som seksuelle slavar på den andre sida av grensa i Syria, og i Mosul. Det er ein annan tanke som kjempar for Yazidis, når dei ser irakiske tankar gå igjennom gatene i Mosul. Nyleg kom ein medlem undan, men dei andre veit vi ikkje", seier ei annan jesidi-kvinn, som ikkje vil oppgjeve namnet sitt, for å unngå at det vert gjengjelding mot medlemmar av familien hennar som er i IS-område. Forhåpentleiken er at dette ein dag kan gje dei ein inntektskilde, men leiaren som leier prosjektet innrømmer at hovudmålet er å hjelpa dei til å halde seg opptatt av noko, " seier Vian Ahmed, "i staden for å tenke mykje på kva som har skjedd med dei, på kva forferdelege minner dei har". "Opplevingar av Islamsk Stat har ein tendens til å vilja vera åleine. "Vi hjelper dei til å koma seg ut, og det vil vera til nytte for dei, både psykologisk og sosialt". Det som ville ha gagna Yazidiane, viss dei kunne komme ut av flyktingleipene der så mange av dei bur, og for dei som vil, kunne få sjansen til å sjå dei landsbyane att, der dei har budd i så mange generasjonar.
Medan militantar frå den såkalla Islamske staten (IS) vert driven ut av Mosul, rapporterer Paul Moss om den pågåande situasjonen til Yazidane, den irakiske religiøse gruppa som FN seier at dei har lidd meir undergang enn nokon andre i hendene på IS.