I ein 6-3-beslutning sa dommarane at skattesubsidiar som gjer helsestrygginga rimelig for personer med låge inntekter kan halde fram. Avgjerda bergar lova kjent som Obamacare, som Obama ser på som ein viktig del av presidentarleg arven. Tiltalen, kjent som King v Burwell, var den andre store utfordringa lova har møtt i den høgaste domstolen i USA. I motsetning til mange andre vestlege land har USA ikkje eit system for helsestøytesystem med ein enkeltbetaler. Privatfirma, i staden for den amerikanske regjeringa, tilbyr helsestøytesforsikring for amerikanske borgarar. Ved innføringa av Affordable Care Act (ACA) - ein av dei mest betydelege og omstridd heimeframkomsterne til Obama - i 2010 vart det pålagt at kvar amerikanar måtte kjøpa privat trygging. I 2012 vart mandatdelen av lova utfordra i retten. Dommarane dømde til å bevare den. I denne avgjøringa, som i avgjøringa torsdag, overraska Chief Justice John Roberts observatørane ved å stå på sida av liberale kollegaar sine for å støtte loven. "Kongressen vedtok Affordable Care-loven for å forbedre helsestryksmarkane, ikkje for å øydeleggja dei", skrev Chief Justice John Roberts i uttalelsen. Hadde domstolen teke den motsette avgjøringa, hadde ein estimat på 8,7 millionar menneske i USA vore i fare for å mista hjelpen som gjer helsestøyt tilgjengeleg. Obama trug opp forventingane til dei lamme demonstrantane som hadde samla seg utenfor retten tidleg på torsdag morgon. Dei som las nyhetane på mobiltelefonane sine, vart jublande då dei fekk vita midt på morgonen at domstolen hadde dømt til deira favør. Nokre byrja å dansa, medan andre ropa "Om du er dekka og du veit det, klapp i hendene". "Dette er eit stort lepp av letting for millionar over heile landet", sa Ron Pollack i Families USA, ein organisasjon som kjem for å få støtte i helsestøyt. "ACA er ikkje berre lova i landet, det vil fortsette å vera lova i landet". "I dag er det ei god dag for helsestøyt i Amerika", sa aktivisten Benton Strong. "Eg vonar dette er slutten på linjen". Demonstranter som var imot støtten hadde ikkje ei stor synleg nærvær. Antonin Scalia, dommar i høgstdomstolen, skreiv i sitt synspunkt at Høgsteretten har sett seg som ein føredøme for å favorisera nokre lovar framfor andre. "Vi burde byrja å kalla denne lova Scotuscare", skreiv dommar Scalia, med referanse til akronymet for retten. "Den tolkningen som er gjeve i dag er ikkje berre unaturleg; det er uvitande". Republikanarar i kongressen har vald meir enn 50 gonger for å oppheva lova. John Boehner, talsmann i representanthuset, sa at dei ville halda fram med "svåre bestrebelser for å oppheva lova og erstatta henne med pasient-sentrerte løysingar som oppfyller behovene til eldre, eigarar av små bedrifter og middelklassefamilier". Etter at ACA blei innført i 2010, fekk statane høve til å oppretta sine eigne helsestøytekjeder - nettmarkadar for borgarar til å kjøpa helsestøytekjeder. I retten argumenterte motstandarar for at ein setning som var inkludert i lova, "establert av staten", tyder at den føderale regjeringa berre kunne gje subsidie til folk i delstatar som oppretta sine eige utvekslingar. Obama-administrasjonen hevdar at det var ein for smal lesing av lova, som spannar over nesten 1000 sider, og resten av lovgivningen gjer det klart at subsidane er ment for dei som oppfyller inntektskrav, uavhengig av kva for ein kjøp av forsikring. "Det endrar ikkje det faktum at Obamacare har vore eit dyster mislykke for millionar av amerikanarar som har mista den gode helsestøytelva som dei likte, og som betaler meir for planane dei har", sa Scalise i ei uttale.
Hovudretten i USA har stadfeste ein viktig del av helsa lova til president Barack Obama, som var å verna om helsaforsäkringa til millionar av amerikanarar.