Ho sa likevel at det var "mange, mange andre spørsmål" om Brexit og at det "endå er mykje å gjera". Forslaget blei avslørt av Theresa May på EU-toppmøtet i Brussel torsdag. Det ville gje EU-migranter som hadde bu i Storbritannia i fem år, ein ny "UK settled status". Det ville gjera det mulig for dei å bli verande i landet og få tilgang til helsestøytesaker, utdanning og andre fordelar. Rettane deira - og rettane til britiske borgarar som bur i resten av EU - er blant dei tornhøflege sakene som må løysast tidleg i Brexit-samtalene, saman med skilsmisseforslaget til Storbritannia og grensa til Nord-Irland. "Theresa May gjorde det klårt i dag at EU-borgarar som har vore i Storbritannia i fem år kan halde på med alle sine rettar. Det er ein god start", sa Merkel etter samtalene torsdag. "Men sjølvsagt er det mange, mange andre spørsmål om Brexit - om økonomi, om tilhøvet til Irland - som tyder at vi har mykje å gjera fram til oktober". Ho insisterte på at Brexit ikkje var det sentrale i toppmøtet - at Storbritannia skulle skiljast frå EU blir forhandla separat. "For meg er det å forma framtida til dei 27 ein prioritering som kjem før spørsmålet om forhandlingane med Storbritannia om utgangen", la ho til. Før May kom med eit tilbud, foreslo EU at EU-borgarar i Storbritannia og dei omtrent 1,2 millionar britiske som bur i EU-land, skulle halda fram med å ha dei same rettane, som kan følges gjennom EJF. På toppmøtet prøvde statsministeren å trygge dei andre 27 EU-statane, og sa at Storbritannia "vil ikkje at nokon her må gå, og heller ikkje at familiane skal skiljast". "Ingen skal stå i ein klype", sa ho. Storbritannia overraska EU då det stemde for å avslutta medlemskapet sitt i ein folkeavstemning for eit år sidan på fredag. Utgangsdagen er 30. mars 2019. Den siste dagen til toppmøtet skal fokuserast på migrasjon, tryggleik og økonomiske spørsmål. Begge partane vil gjerne få problemet med borgarrettighetene løyst så snart som mulig - det ville vera godt for moral å få ein tidleg seier, og dei har vanskelegare problem å takle. Men sjølv om det er ei kjensle av at det kan gjerast framsteg, er det en del vanskelege tekniske spørsmål som må løyst. Kvar skal rettane utvida til nærlege familiemedlemmar som bur andre stader - spesielt til born? Og kven skal garantera borgarrettighetene i tilfelle av rettsstridigheit? EU har allereie insistert på at Den europeiske domstol skal involvera; Storbritannia insisterer på at britiske domstoler skal halda fast på avtalen. Det er heller ikkje greitt kva tidsperioden for at borgarar skal kvalifisera seg for eit tilbud som blir avtala. Det britiske forslaget tyder på ein dato mellom mars 2017 og mars 2019 - sjølv om det er svært usannsynleg at EU ville vera villig til å akseptera ein dato som alt er gått. EU-forhandlarane vil gjerne sjå detaljene i dette forslaget, som først skal bli kunngjort neste mandag.
Tyske kansler Angela Merkel har skildra planane til Storbritannia om å sikre rettane til EU-borgarar i Storbritannia etter Brexit som "ein god start".