Det er første gong eit land har sett på DNA-endringsteknikken i embryo og godkjent den. Forskinga skal skje ved Francis Crick Institute i London og har som mål å gje ein djupare forståing av dei tidlegaste stundane i menneskelivet. Det vil vera ulovleg for vitskapsmenn å implantera dei modifiserte embryoene i ei kvinne. Men feltet tiltrekker seg kontroversar over bekymringar om det opna døren for designer - eller GM - babyar. DNA er den blåprinta til livet - instruksjonane for å byggja opp menneskekroppen. Gene redigering gjev den nøyaktige manipulasjonen av DNA. I eit førsteversjon i verda i fjor kunngjorde vitskapsmenn i Kina at dei hadde gjennomført genredigering i menneskeembryo for å korrigera eit gen som fører til blodforstyrrelser. Prof Robin Lovell-Badge, ein vitskapleg rådgjevar for den britiske fruktbarleikane, sa til BBC: "Kina har retningslinjer, men det er ofte uklart nøyaktig kva dei er før du har gjort det og trakk over ei uklar grense. "Dette er første gong det har gått gjennom eit ordentleg reguleringssystem og blitt godkjent". Forsøkane vert gjort dei første sju dagane etter befruktinga. I løpet av denne tida går vi frå eit befrukt egg til ein struktur som blir kalla blastocyst, som inneheld 200-300 celler. Arbeidet vert leidd av Dr. Kathy Niakan, som har brukt ti år på å forska på menneskeutvikling. Tidlegare i år forklarte ho kvifor ho hadde søkt om å redigera menneskeembryon: "Vi vil verkeleg forstå genane som trengs for at eit menneskeembryo skal utvikla seg framgångsrikt til eit sunt barn. "Grunnen til at det er så viktig er at mislykting og ufruktbarhet er svært vanleg, men dei er ikkje særs kjend". Av kvart 100 befruktede egg, når mindre enn 50 det tidlege stadiet av blastocyst, 25 blir implantert i livmoren, og berre 13 utviklar seg etter tre månader. Det er ikkje kjent korleis og kvifor dette skjer - men nokre delar av DNA-et vårt er svært aktive på dette stadiet. Det er sannsynleg at desse genane styrer den tidlege utviklinga vår, men det er ikkje heilt greitt nøyaktig kva dei gjer eller kva som går galt i eit misfall. Forskarane vil endra desse genane i donerte embryo, som skal ødeleggjast etter sju dagar. Paul Nurse, direktør for Crick, sa: "Eg er glad for at HFEA har godkjende søknaden til dr. Niakan. "Den forskinga dr. Niakan foreslår er viktig for å forstå korleis eit sunt menneskeembryo utviklar seg, og vil gjera det lettere for oss å forstå framgangshøfta for IVF ved å sjå på det aller tidlegaste stadiet av menneskeutviklingen". Dr. David King, direktør for Human Genetics Alert, sa: "Dette forskinga vil gjera det mogleg for vitskapsmenn å finfinna teknikkane for å skapa GM-barna, og mange av regjeringens vitskaplege rådgivere har allereie valt å tillata det. "Dette er det første steget i ei velplanert prosess som fører til GM-barna, og framtida for konsumør-eugenikk". Dr. Sarah Chan frå University of Edinburgh sa: "Utsette av genomskiftingsteknologiar i embryoforsking ber seg på nokre sensitive spørsmål, og det er difor rett at HFEA har vurdert denne forskinga og dei etiske konsekvensane før det vert godkjent å fortsette. "Vi burde ha tillit til at det regulatoriske systemet vårt på dette området fungerar godt for å halda vitskapen i samsvar med sosiale interesser".
Britiske vitskapsmenn har fått grønt lys frå fruktbarhetstilsynet til å genetisk modifisera menneskeembryo.