Dette er det foreldra står overfor i Knowsley på Merseyside. Dersom dette hadde skjedd i den grønne delen av Oxfordshire eller dei skarpe London-byarne, ville det ha vore eit opprør mot barrikadene. Utrulege skrudd ville ha vore på vinduene til Utdanningsdepartementet. Det ville ha vore opprør mot universitetsplassar. Foreldra ville vere redde for å vite kvifor borna deira måtte kjempe for å få plass i andre institusjonar. Det ville ha vore advart om at sosiale mobiliteter ville gå ifrå og ta ein enorm steg tilbake. I 2011-12 hadde det 157 elever, men sidan har det vore under dette nivået og er ikkje lenger overkommeleg. Akademiet foreslår å slutte å ta imot nye sjettande klasseringselever frå høsten, med forutaninga at elevane kunne reise til skular i andre styresmakter. Mange Knowsley-elever går allerede til skular i nabolandene for utdanning etter 16, men det avhenger av om slike skular har ledige plasser. "Selv om vi som lokale styresmakter arbeider med alle akademiene våre for å hjelpa dei til å forbedre utdanningsstandarden, er skulen som akademi til slutt ansvarleg for den regionale skulkommisjonaren, og ikkje for kommunestyret". Foreldra har oppretta ei protestsida på Facebook, med kommentarer om kor vanskeleg det er å få eit klårt svar frå nokon om kva som skjer. "Kven er ansvarleg? Ingen veit. Kven får vi kontakt med?" seier Vanessa Pointon, ein forelder på skulen. "Dette svek borna i dette samfunnet. Det er folk som vil gå på universitet, mange born som vil ha det bra", seier ho. Kva slags budskap sender det til unge menneske at dei ikkje har noko sjette form som tilbyr A-nivå? Knowsley har i dag ein av dei lågaste universitetsinntekstarten i landet - og no vert det sagt til unge at ingen av skulane deira skal tilby ein einaste A-nivå. Det er vanskeleg å tru at sidan A-nivå vart innført på 1950-talet, har det aldri vore ein autoritet der ingen av skulane har bjóðað kvalifiseringa. Sir Peter Lampl, formann for Sutton Trust, sa: "Det er viktig at unge får høve til å få høve til å velja mellom gode A-nivåar, kva dei endå bur. "For sosial mobilitet og tilgang til universitet i Russell Group, tyder dette ofte akademiske fag som fysikk, kjemi, matematikk og språk". Sir Peter sa at trass i finansieringsutfordringar, var det "gjørleg" at "slike val ikkje blir avskrenka". Om skuldevisjonane blir utestengt til akademi-kjeder, kven skal gje ei oversikt? Det vil vera seks mellomskoler i Knowsley, ein blanding av akademi og lokale styresskoler, og om Halewoods forslag går framover, vil ingen av dei tilby A-nivå. Men avdelinga seier at viss skulen vil gå vidare med stenginga, må det likevel bli godkjent av undervisningsfullsynsmenn. "Det må leggjast fram til Utdanningsfinansieringsorganet og den regionale skulkommisjonaren at utbudet etter 16 år i området ikkje ville bli negativt påvirket av stenginga før det kan få lov til å stenge den". Meinar dette at Utdanningsdepartementet vil kunna gripe inn? Dei kan gripe inn når akademi er dårleg eller har dårleg styring. Men kan dei tvinga akademi, eller ein akademisk organisasjon, til å endre kva dei underviser i eller aldersgruppene? Det er eit vidtgående spørsmål, fordi kva om regionale skulepensjonarar får lov til å gripe inn og bestemme i saker som opptak politikk? Kan dei støtte ei sjette klasse som ingen enkelt akademi kan betale for? Kan dei forandra korleis skular blir valt ut eller kven dei blir innlemma? Det er ein politisk balanse, fordi dersom dei er tilgjengelege, vil dei bli avvist som meningsløse. Dersom dei får makt til å gripe inn, inkludert gode og eineståande skular, vil dei bli kritisert som byråkratar som trampar på foreldrenes rettar. Utdanningsutvalget har advart om mangel på klarleik i jobben til den regionale skulkommisjonaren og at dei risikerar å bli sett på som "ondemokratiske og uvitelege". Dei har høyrt bevis på at ni av ti foreldre ikkje skjønar kva kommisjonarane skulle gjera. "Når vi går mot eit system med full akademisering, vil rollen til regionale skoleforvaltarar fortsette å veksa og utvikla seg", seier Utdanningsdepartementet. Regjeringa, som har lagt fram planar for å tvinga alle skular til å bli akademi, har kalla den kvite boka "Undervisningsutdanning over alt". Men foreldra som står overfor utsikta om at ingen av dei lokale skula vil la borna sine ta A-nivå, må undra seg om "overalt" tyder noko anna.
Korleis kan det finnast ein hel by i England der ingen student kan få ein A-grad?