Commons Public Accounts Committee sa at visselblømarar ofte hadde vorte utsette for mobbing og trakassering. Rapporten kalla på at visselblømarar skulle bli bjóðað juridisk og rådgivningsmessig hjelp og at "raske sanksjonar" skulle leggjast på personalet som gjorde dei til offer. Regjeringa sa at det var å gjere for å sikre at folk følt seg frie til å tala ut. Rapporten understrekte den "vårde" rollen som visselblømarar hadde spelt i å avdekke detaljer om Hillsborough-katastrofen og Mid Staffordshire NHS-tillitskandalen. Komiteen sa at melding var ein "kritisk kjelde til etterretningsevne for å hjelpa regjeringa til å identifisera misbrukar". Men det blei funne at det hadde vore ein "forbløffande avskilding" mellom politikkar som oppfordrar meldingar i teori og det som skjedde i praksis. Rapporten sa at det hadde "hørt om for mange tilfelle av forferdeleg behandling av meldingar av kollegaane sine". Offiserar som freista å røysta bekymringane måtte ofte visa "anbefalingsverdig mot" for å koma fram. Rapporten understrekte at det var blitt gjort meldingar om feil i samband med Hillsborough-katastrofen den 15. april 1989, der 96 Liverpool-fans i en FA-cup-halvfinale mista livet. Premierminister David Cameron bad seinare om unnskylding for "dobbel urettferdighet" i katastrofen, etter at ein uavhengig rapport publisert i 2012 viste at politiet og nødhjelpsverkstaden hadde prøvd å avleda skuld. Kommisjonen høyrde av Kay Sheldon, ein medlem av styresett for Care Quality Commission som, som rapporten sa, hadde vorte "viktimisert" av høgare representantar etter at ho prøvde å reisa bekymringar for måten det hadde fungert på. Rapporten sa at ingen hadde møtt noko form for sanksjon over behandlingen hennar. Ho sa at verna for visselblåsarar ikkje var tilstrekkeleg, med eit døme på Osita Mba - ein tidlegare advokat ved Revenue and Customs som trekt oppmerksomheten til det han hevda var "sjåfer-avtaler" mellom skattemyndighetene og Goldman Sachs. Ho sa at Mr Mba var ein "veldig modig kar", men at det hadde vorte "umogleg for han" å ver i organisasjonen etter at han hadde openberra seg og at han måtte "starta livet sitt att andre stader". "Måten du støttar visselblåsar er svært viktig", la ho til. "Eg meiner det er verkeleg viktig at det finst gode sanktioner i ein organisasjon, så viss nokon klager, vert dei støtta på rett måte, og viss nokon vågar mobba eller trakasserer dei, blir dei ikkje berre motbevisa, men straffa". Rettleg vern for klagarar Loven om offentleg opplysthet frå 1998 vernar arbeidarar som avslører informasjon om potensiell kriminell atferd og andre misbruk på arbeidsplassen sin, eller på den tidlege arbeidsplassen, under forstand at visse vilkår er oppfylte. Avhengig av arten av informasjonen som vert avslørt og kven det er tiltrudd, er ein visselblåser lovleg beskyttet mot å lida skade som resultat. Dersom desse vilkårene ikkje er oppfylt, kan ei avsløring utgjere eit brot i arbeidstakerens oppgåve til tillitsskylda mot arbeidsgivaren. Lova gjeld direkte arbeidarar og agenturarbeidarar, men ikkje dei som arbeider for tryggleiksstyrene, og kampanjgruppen Public Concern at Work seier at andre individar - som frivillige og praktikantar - òg er utelukka. Lova vart endra i fjor for å inkludera ein spesifisert test for offentleg interesse, der klagerom skal "grundeleg tru" at handlinga deira er i offentleg interesse for å verna. Arbeidarar som vekker bekymring for mobbing og trakassering frå arbeidskamarar er òg verna. Kollegar som blir offer for dei, er personleg ansvarlege for handlinga sine, medan arbeidsgivarane er "vicariously responsible". "Selv om denne praksisen ofte fører til vanskelege spørsmål, er det eit viktig verktøy for å øke ansvaret for dei som har ansvar og for å sikre at dei offentlege tenesteverknadene våre fungerer best for folket som treng dei", sa Jonathan Isaby, sjef for kampanjgruppen. "Alle offentlege tjenestemenn må kunne røysta bekymringane sine slik at dårlege tenester og ineffektive operasjonar kan identifiseres og handlast på. "Det er difor at denne regjeringa sørgar for at folk kan føle seg frie til å snakke ut". "Vi sørgar for at alle avdelingar har ei klår politikk for å kvitta på feil". Arbeiderpartiet sa at kvitteringa i mange tilfelle hadde ført til store endringar i politikken. "Det må finnast ei klår standardisert politikk for å hantera klagebrukar som arbeider i alle dei offentlige tjenestene våre, for å sikre at det ikkje finst ulikheter i korleis folk blir handsamde, og at personalet blir verna mot å bli offer for misbruk". sa skuggekabinettministeren Michael Dugher.
Behandlinga av arbeidarar i offentleg sektor som har ført fram bekymringar for misbruk, har ofte vore "skjermende", har ein gruppe av parlamentarikarar sagt.