Steget kan gjera nokre viktige nye medisinar meir overkommelege i utviklingsland, ved å la vegen klår for generiske selskap å laga billege kopiar av medisinane frå GSK. GSK sa at det ville vedta ein gradvis tilnærming som er knytt til rikdom i eit land. Det sa at det framleis ville søkja om full patentbeskyttelse i rikare nasjoner. Selskapet seier at endringane det gjer, burde hjelpa folk som for tida ikkje har råd til livreddande medisinar. I dei fattigaste landa i verda, vil det tillata andre selskap å laga generiske eller billigere kopiar av medisinane sine. I det som det kallar lav- og mellominntektlande vil det fortsette å arkivera patent, men vil gje lisenser til generiske produsentar i bytte for ei avgift. Farmasøytiske firma blir ofte kritisert for å ikkje gjera medisinane sine overkommelege for folk i utviklingsland, men firma har argumentert for at det å patenter produkta sine er den einaste måten å sikre at forsking for nye behandlingar kan finansierast. Eit unntak er HIV/AIDS, der prisen på medisinar for folk i mange fattige land som lever med denne tilstanden, har vorte drastisk redusert. Sjåndar av andre alvorlige sjukdomar, som for eksempel kreft, har ofte ikkje råd til medisinar for å behandle dei. GSK seier at endringar i måten det patenterar medisinar på, vil gjera neste generasjon av kreftmedisiner meir overkommeleg. Nylege tal viste at salda til GSK auka med 2% til 6,29 milliarder pund i kvartalet.
Den britiske legemiddelprodusenten GlaxoSmithKline har sagt at han ikkje vil registrera patent på produktane sine i dei fattigaste landa i verda.