Han sa at nye skogar ville bremsa flom å fanga vatn med røtene. Idéen om å "rewild" fjellområda er å ta seg fort ettersom deler av Storbritannia står overfor gjentatte flom, med meir regn på vegen. Miljøminister Owen Paterson sa at han ville seriøst tenkja på innovative løysingar som rewild. Regjeringa har vorte kritisert for å vera treg til å kapitalisera på fordelene med å fange regn der det fell. Lord Rooker, ein Labour-par, sa at for mykje vekt har vorte lagt på utseendet på landsbygda i staden for praktiske ting som å fanga vatn. "Vi betaler bøndene for å reisa tre og hekar, vi betaler dei for å plante høgkjøldene med vakkert gress og sauer for å halde fram med sjokoladeboks-bildet, og så lurer vi på kvifor vi har flommar", sa han. Ein forskararbeid for Miljøtilsynet viser at nokre av desse systemane, som å dämma strømer med fulle trær for å forårsake lokale flommar, er svært uforutsigelege når dei vert brukt på seg sjølve. Men studien, som ikkje er gjennomgådd av andre, tyder på at det kan vera svært effektivt å føra inn flomskog i høgkant, og det kan vera mykje billigere enn tradisjonelle flomforsvar. "Kompleks skogskog som flyttar over seg, saktar dramatisk på vatnet, for det er ein uregelmessig overflate dekka av tre røter, trestammar og dødt tre", seier Simon Dixon, forfattaren. Han forklarar prosessen på denne måten: "Som ein enkel analogi under ein flom blir mange 'pakkar' med vatn levert til hovudfloden frå alle bifogene. "Om det kan bli betydeleg forsinking med å gje ein enkelt stor 'pakke' med vatn, vil det då koma til hovudfloden etter at flommen er på toppnivå, og difor har hovudflomspikshøyden færre 'pakkar' med vatn i seg og er lavere". Han seier at dei beste resultatane kjem når elvene er delvis dammede og ein skog får grøde på flomplana. "Dette viser betydelege og forutsigelege reaksjonar i nedstrømsflodshøyde", sa han. "Det er akkurat det som hadde skjedd om bøndene ikkje hadde vorte oppfordra av regjeringa til å maksimera matproduksjonen ved å klippa skog for å gresta sauer på fjellområda". Lord Rooker fekk ideen om å reintroduksjon av skogar frå ei artikkel av den grønne journalisten George Monbiot, som klagde over at bøndene blir subsiderte for å halda sauar sjølv om beitarane faktisk gjer flomane verre ved å trykkje jorda. "I staden for ein stadig strøm som følges av tre i fjellet, av sensitive jordbruksmetoder, av elver som får lov til å finna sin eigen kurs og nivå, til å filtrera og halda vatnet tilbake gjennom bøymer, fløyter og hindringar, får vi ein syklus av flom og tørke. Vi får skitent vatn og tomme akvifer og enorme forsikringsavgifter og øydelagde teppet. Og alt på offentleg kostnad", skreiv Monbiot tidlegare i denne månaden. Ideen om å fånga vatn oppstrøms er sterkt støtta av det profesjonelle vatnet- og miljøorganet, Chartered Institution of Water and Environmental Management (CIWEM). Talsmannen Katherine Pygott har tidlegare sagt til BBC News: "Utrør blir verre med endringa i veðurmønster, men desse systemane er å ta ein lang tid og mykje energi". Prosjekt som arbeider med naturen for å redusere flomrisiko er naudsynt over heile landet - men det er komplisert, med mange ulike organisasjonar involvert, og det vil vera naudsynt politisk leiarskap på høgaste nivå for å få det til å skje. Så langt har vi ikkje sett den leiarskapen". Miljøminister Owen Paterson sa til meg at han ville gje alvorleg overveining av innovative løysingar for flom, som å gjenvinde. Regjeringa kunne teoretisk oppmuntra bøndene til å gjenvinde viktige delar av innsjøene sine ved hjelp av tilslag under den felles landbrukspolitikken, men CIWEM seier at for tida er det mykje lettere for bøndene å få tilslag til dyrelivsvern enn til flomvern. Paterson hadde von på å få meir pengar til ein fond som kunne brukast til slike tiltak, men blei avvist av statsministeren etter at bonden hadde gjort ei kampanje for å halda utbetalingane sine direkte til jordbruk - i praksis for å eiga jord.
Britannia burde omgjøre store deler av beitarlandet sitt til skog for å unngå flom, seier ein tidlegare miljøminister, Lord Rooker.