Til og med med dei vanlege varslinga til meningsmålingane, tyder eit 65-17%-meiriltar for Nord-Irland å vera i Storbritannia på at det ikkje er noko å tvile på. Britiske og irske regjeringar har begge gjort det klart at dei ikkje meiner at det er på tide å halda ei grensevelking. Sinn Fein kjemper for ei valkampanje og DUP har diskutert, i orda deira, å kalla Sinn Fein for ein bluff. Men etter veker med kontroversar om flagg og nasjonal identitet, påstandar frå politikarar om katolsk unionisme, og ein folketelling som viser at ein stadig større mengd av folk identifiserer seg som nordirlandarar, er det særleg avslørende kva som ligg bak hovudtelavaret i Spotlight-undersøkinga. Mens berre 5% av protestantane ikkje har tenkt å røysta eller ikkje har valt kva alternativ dei vil velja, er meir enn ein fjerdedel av katolikkar antingen uvelde eller ikkje tenkar å røysta. Som innkjenne troende i eit forente Irland og partiet som held opp med ei grenseavstemning, kan Sinn Fein bli overraska over å vita at nesten ein fjerdedel av dei som identifiserte seg som Sinn Fein-veljarar - 23% - sa til veljarane at dei ville støtta status quo i ein grenseavstemning. Over halvparten av SDLP-supporterane - 56 prosent - sa òg at dei ville velja å bli verande i Storbritannia om ein meningsmåling blei halde i morgon. Premierminister David Cameron sa at undersøkelsen for BBC Spotlight-programmet om det potensielle resultatet av ei grenseundersøking burde lyfta sjelen til alle som verdsetter Norrairlands plass i unionen. Dei som identifiserte seg som "nordeirsk" for BBC Spotlight-undersøkinga, blei tilbake i Storbritannia med eit betydeleg margin - 72% mot berre 7%. På DUP-konferansen seinast i fjor, hintade Peter Robinson at partiet hans håpar å bruka inn på katolsk unionistisk territorium. Dei som identifiserer seg som DUP-tilhengarar er 97% protestantiske, medan UUP-tilhengarar er 99% protestantiske. Dei som støttar Sinn Fein er 99% katolske, medan SDLP-tilhengarar er 92% katolske. Men Spotlight-undersøkinga tyder på at flagget skal hesta på 18 fastsette dagar er det mest populære kompromisset i samfunnet som helhet. Av dei intervjuerte støtta 44% politikken for fastsette dagar, samanlikna med 35% som ville at unionflagget skulle hesta gjennom året. 73% av unionistane vil at unionflagget skal stå opp i Belfast City Hall 365 dagar i året, medan 64% av nasjonalistane støttar 18 dagarspolitikken. Sjølv om kompromisset om utnemnda dagar fekk meir støtte enn nokon annan alternativ, tenkte litt over halvparten av dei intervjuerte at unionflaggprotesterarane hadde rett i å gå ut på gatene då Belfast City Council tok beslutningen sin i byrjinga av desember. Dette resultatet kan reflektera trua til nokre i retten til å protestera, sjølv om dei ikkje støttar målet for ei bestemt demonstrasjon. Dette støtten synest likevel å ha falle kraftig i løpet av januar, ettersom meir enn tre fjerdedeler av intervjua ville at protestene skulle stoppast. Dei sa til pollingane at dette var av ulike grunner, hovudsakleg volden som blei stiftet av nokre protester og den forstyrrande effekten på næringslivet. Dette viser ei grad av motstandsdyktighet mot tanke på det negative publisiteten som protesterne genererte. Undersøkelsen vart utført for BBC Spotlight-programmet av Ipsos Mori, som hadde intervjue med over 1000 vaksne på 64 stader i Nord-Irland mellom 17 og 26 januar.
Ei undersøking frå BBC Spotlight tyder sterkt på at veljarane i Nord-Irland ville avvisa eit forenta Irland i ein grenseundersøking.