Studien, som er publisert i Nature, har vorte skildra som eit "milepæl" som kan hjelpa til med å opna opp nye måtar for å behandle og forhindra sjukdomen. Den største studien av sitt slag har avdekka nesten alle feilane som fører til at sunt brystvev blir skumle. Det internasjonale laget såg på alle 3 milliarder bokstavar i den genetiske koden til menneske - heile den totale skiva av livet deira - i 560 bröstkreft. Dei avdekke 93 sett med instruksjoner, eller gener, som, om dei muterer, kan føre til svulster. Nokre har vorte oppdaga før, men vitskapsmenn vonar at dette skal vera den endelige lista, med unntak av nokre sjeldne mutasjonar. Professor Sir Mike Stratton, direktør for Sanger Institute i Cambridge som leidde studien, sa at det var ein "milepæl" i kreftforsking. Han fortalde til BBC: "Det finst om lag 20.000 gener i det menneskelige genomet. Det viser seg at vi no har denne komplette visjonen av brystkreft - det finst 93 av desse [genene] som, om dei blir muterte, kan omskapa ein normal brystcelle til ei brystkreftcelle. Det er ein viktig informasjon". Vi overleverer denne lista til universitet, medisinprodusentane og bioteknologiselskapene for å byrja å utvikla nye medisinar, fordi dei muterte genane og proteinane deira er mål for nye terapiar. "Det finst no mange medisinar som har vorte utvikla i løpet av dei siste 15 åra mot slike mål som vi veit funkar". Målrett medisinar som Herceptin blir allereie brukt av pasienter med spesifikke mutasjonar. Prof Stratton ventar at nye medisinar framleis vil ta minst eit tiår å nå til pasientane og advar: "Kreftare er snille dyr og dei arbeider med måtar for å utvikla motstand mot nye terapiar, så generelt er eg optimistisk, men det er ein temperert optimisme". Det er òg dårleg nyhet i data -- 60% av mutasjonane som fører til kreft finst i berre 10 gener. På den andre enden av spektret, er det mutasjonar som er så sjeldne at dei berre finst i ein liten del av kreft, noko som tyder at det er lite sannsynleg at det vil finnast nokon økonomisk interesse for å utvikle terapiar. Men kvifor endrar dei genane? Mutasjonar etterlater unike ar - kjent som mutasjonssymptomer - på DNA-en vår, og det gjorde at teamet kunne identifisera 12 typar skadelegheitar som fører til mutasjonar i brystet. Ein klasse av mutasjonar ser ut til å stamme frå at kroppen angriper virus ved å mutere genetisk koden deira, men òg lider av kollateral skade i prosessen. Serena Nik-Zainal, ein annan forskar ved Sanger-instituttet, la til: "I framtida vil vi gjerne kunna profilere individuelle kreftgenomer så vi kan identifisera den behandlingen som mest sannsynleg er å lukkast for ei kvinne eller ein mann som har fått diagnosen brystkreft. Emma Smith frå Cancer Research UK sa: "Dette studiet fører oss nærare ei fullstendig inntrykk av genetiske endringar i kjernen av brystkreft og gjev interessante ledetråder om dei viktigaste biologiske prosessane som går galt i cellane og driv sjukdomen.
Vitskapsmenn seier at dei no har ein nesten perfekt inntrykk av dei genetiske evnene som fører til brystkreft.