Labour kalla helsestyrking, som er overført til walisiske ministrar, ein "verdeleg skiljelinje" mellom dei og det konservative partiet. Labour sa at dei ville bruka pengar frå ein skatt på dyre britske heimar for 1000 ekstra medisinsk personell i den walisiske NHS. Men konservative sa at Wales var den einaste delen av Storbritannia der utgiftene til helsestyrking var skrapa. Helsestatssekretæren Jeremy Hunt sa: "Ed Miliband har ingen plan for å veksa økonomien vår - det er di han vil setja framtida til NHS vår i fare, akkurat som Labour har gjort i Wales". Labour-departementet i Wales har Vektshelgminister Vaughan Gething sagt: "NHS er ein ekte skiljelinje mellom Labour og Tories i mai". "Med Labour får du tilleg finansiering, meir frontlinjeansettar og eit lovnad om at vi aldri vil privatgjere helsestyresystemet vårt". "Tories held seg stille fordi dei har byrja på privatiseringsagendaen i England, og dei veit at det er noko dei kan bruka for å freista Nigel Farage til å gå inn i ein avtale etter val". Trass i at NHS er eit devolvert emne, har det stått fram ein framtredande rolle i valkampanjen hittil. Tidlegare denne uken sa den konservative ministeren i Wales, Stephen Crabb, at veljarane ikkje var interessert i om tjenesten blei driven frå Cardiff eller Westminster. Darren Millar, den konservative skuggehelsministeren i forsamlinga, sa: "Ed Miliband har halde Wales opp som eit døme på kva han ville gjera, og fakta talar for seg sjølve - lengre ventetid for tester og behandling, dårlegare ambulanseveranse og høgare dødsfall i sykehus. "Sannheit er at Walesiske konservative er det einaste politiske partiet som konsekvent stemmar mot å kutta helsestøtten i Wales". Den liberale demokratiske parlamentarkandidaten for Cardiff Central, Jenny Willott, sa at konservative utgiftsplanar ville skade vitale offentlege tenester. "Tories har framleis ikkje sagt kvar dei ville finna pengane NHS treng, i motsetning til Lib Dems. Med planane sine om å kutta og halda på med å kutta budsjettet gjennom dei neste fem åra, må dei ta pengane frå andre område, og skade våre dyrebare offentlege tenester. "Fordi og inntil konservative viser korleis dei planlegger å betale for lovnadene sine, vil Liberaldemokratane vera det einaste partiet som har forplikta seg til å finansiera NHS". "Liberaldemokratane er det einaste partiet som har forplikta seg til å gje NHS dei £8 milliarder som det treng, som tyder millioner av pund ekstra for helsestjenesta i Wales, og vi har sett ut korleis vi skal betale for det". Plaid Cymru-kandidaten for Arfon, Hywel Williams, sa at Westminster-partiene hadde brukt helse som ein politisk fotball for for lenge. "Dette gjer ikkje noko for moralen til arbeidande personel og pasientane som er avhengige av den walisiske helsestyresystemet", sa han. "Plaid Cymru er interessert i løysingar. Vi har avdekka detaljerte, kostnadsfulle forslag til å trene og rekruttere 1000 tillegge leger i Wales, og skisse planar for å integrera helsestøyt og sosialt vernearbeid for å takle det vaksande problemet med å blokkera seng". Nathan Gill, medlem av Europaparlamentet for Wales, sa at partiet hans trudde på "ein nasjonal helsestyresett, ikkje ein internasjonal helsestyresett, i motsetning til dei andre partia som synest er glade for at britiske skattebetalarar skal betale for helsestøyt for alle som har råd til flybillett til Heathrow". Han sa: "Det største problemet NHS står overfor er ikkje mangel på finansiering, men dårlige utsparingsbeslutningar. "Mellom å betale lønnar til praktiserande leger opp til £0,5 millionar, å betale tusenvis av pund per dag til private helsepersonell på grunn av mangel på grunnleggjande personell, og å betale seks sifrar til leiarar, er det ikkje overraskende at NHS er i krise. "Berre UKIP er klar til å avskaffa PFI, kappe løna til seniorar og redusere talet på leiarar".
Det har vore samstundar om NHS mellom Labour og konservative, medan valkampanjen held fram.