I løpet av den siste tiåret, i ein tid då Ukraina var i ein konflikt, var det ein stor konflikt mellom dei ukrainske styresmaktene og dei ukrainske styresmaktene. Ukraina har betalt den russiske gasprom $378 millionar i forskudd for utleveringar i desember, seier embetsmenn. Russland skar av gassen til Ukraina i juni då konflikten mellom regjeringa i Kiev og opprørarane i aust eskalerte. Men ein ny gassavtale vart nådd gjennom EU-medling i oktober. Ukraina og dei vestlege allierte skuldar Russland for å forsyne opprørarane med tunge våpen og troppar - noko Moskva gjentatte gonger har nekta. Dei stridande partane undertekne ei våpenhvile i Minsk i september, men meir enn 1000 menneske er drepne i kampane sidan, seier FN. Nokre av dei tyngste kampane har ragga på flyplassen i Donetsk. Den ukrainske hæren sa tirsdag at ein våpenhvile var byrja i "alle posisjonane til styrkane i anti-terrorist-operasjonen", rapporterte nyhetsbyrået Interfax Ukraine. De pro-russiske separatistane hadde òg lagt ned våpenet klokka 09:00 (07:00 GMT) i det austlege Ukraina, sa den russiske nyhetsbyråen Ria Novosti. I april i år, i samband med at krigen byrja, døydde meir enn 4300 menneske, og nesten ein million menneske vart flytta, seier FN. Russiske utenriksminister Sergej Lavrov seier at Kiev ikkje må fortrøyma lovnaden om å gje "spesialeg status" til dei opprørs-kontrollerte områda Donetsk og Lugansk i aust. Han sa til nyhetsbyrået RIA Novosti at Porosjenko hadde kalla på at denne statusen skulle avbrytas - eit trekk som "bare ville styrkja mistilliten mellom dei to, og gjera den vanskelegare". Han beskylde òg Kiev for å blokkera det økonomiske samarbeidet med dei opprørs-kontrollerte områda. Myndigane i Minsk sa at dei ikkje hadde motteke nokon bekrefting på at verken den ukrainske regjeringa eller opprørsrepresentantane ville delta i nye fredssamtaler, som var planlagt å byrja tirsdag. I den forrige Minsk-avtalen, som blei forhandla i september, vart det sett ut ein 30 km lang militær buffer sone i aust og ein begrenset sjølvstyre for separatistane. Men opprørarane heldt då val til leiarskap den 2. november, som Ukraina og Vesten nekta å anerkjende. Det har vore nesten daglege samansetningar og utveksling av tungt våpen, som har ført til hundrevis av død. Samstundes har dei siste vrakene av Malaysia Airlines-fly MH17, som vart skoten ned over austlege Ukraina, kome til Nederland for å bli undersøkt. Ukraina og allierte har beskyldt Russland for å ha levert raketa som vart brukt til å få flyet ned, medan Russland har nekta for å ha vore involvert. Det døydde totalt 298 menneske då flyet fall i juli. Ukraina-krisen byrja for eit år sidan, då den davane presidenten Viktor Janukovitsj forlét ei avtale om tätare handelsband med EU til fordel for tættare samarbeid med Russland. Denne avgjøringa førte til protester for EU i hovudstaden Kiev, og til slutt styrta Janukovitsj i februar. I ukene som følgde annekterte Russland Krim, i sørlege Ukraina, og pro-russiske separatistar tok kontrollen over Donetsk og Luhansk, og erklærte sjølvstende.
Ukraina-styrkane og dei prorussiske opprørarane i det austlege Ukraina held på med å halda våpenhvile etter fleire veker med hardt krig, seier embetsmenn.