Expertar er forsiktige fordi medisinet, aducanumab, er enno i det tidlige utviklingsstadiet. Men ei studie i Nature har vist at det er trygt og tyder på at det stoppar minnedøming. Større studiar er no i gang for å evaluera effektane av medisinet. Etter eit år med behandling viste det òg at jo høgare dosen, jo sterkare effekten på amyloidplaka. Forskarane gjennomførte deretter test på minnet og fann "positive effekter". Men 40 menneske droppa ut av studien, halvparten på grunn av biverkingar som hovudpine. Dei rekrutterer 2.700 pasienter med svært tidleg stadium av Alzheimer i Nord-Amerika, Europa og Asia for å teste effekten av medisinet på kognitive nedgang. Dr. Alfred Sandrock frå bioteknologiselskapet Biogen, som samarbeidde med Universitetet i Zürich om forskinga, sa: "Fase 3 må verkeleg gjøres, og eg vonar det vil stadfesta det vi har sett i denne studien. "Ein dag kunne eg tenkja meg å behandle menneske som ikkje har symptom fordi om du har amyloid i hjernen, er det sannsynleg at du ein dag vil utvikla Alzheimer". Det har likevel vore mange skuffelser i utviklinga av medisinar mot Alzheimers, og det er over ti år sidan det siste legemidlet for personer med denne sjukdomen vart lisensiert. Andre ekspertar har motteke denne siste forskinga godt - men med forsiktighet. Dr. David Reynolds, sjefvitenskapleg representant ved Alzheimer's Research UK, sa at resultatane gav "tantaliserende bevis for at ein ny klasse av medisinar for å behandle sjukdomen kan vera i horisonten". Dr. James Pickett, forskarleiar ved Alzheimer-samfunnet, la til: "Det som er mest overtygande er at meir amyloid vart ryddet når folk tok høgare dosar av stoffet. "Inge eksisterende behandlingar for Alzheimers forstyrrer direkte sykdomsprosessen, og difor ville eit legemiddel som faktisk saktar framgangen av sjukdomen ved å ryddje amyloid, vera eit viktig skritt". Men Tara Spires-Jones, som er professor i nevrovitenskap ved University College i London, sa: "Eg er forsiktig optimistisk når det gjeld denne behandlingen, men eg prøver å ikkje bli for spent fordi mange medisinar klarar å gå gjennom dette tidlige stadiet av testing og så mislykkast i større forsøk". Og John Hardy, professor i nevrovitenskap ved University College London, sa: "Dette nye data er fristet, men dei er ikkje enda endeleg".
Vitskapsmenn seier at eit legemiddel som øydela dei karakteristiske proteinplaka som byggjer seg opp i hjernen til pasienter med Alzheimers, viser "forunderleg" lovnad.