Dei som er forradikaliserte, vil ikkje kunne posta materiale på nettet, og alle som har vorte dømde for ekstremistisk aktivitet, vil ikkje ha lov til å arbeide med barn. Deradikaliseringsklassar vil bli gjort obligatoriske for andre som vert sett på som trug. Men muslimske leiarar varna for at strategien "fortsetter på ei feil veg" og risikerer å "fremdast" muslimane i Storbritannia. Det er ikkje godt å snakka om voldelig ekstremisme. Vi må konfrontera all ekstremisme", sa han. Han sa at effektiviteten av det ville målast ved at folk vart avvist frå ekstremisme, stoppet å reise for å kjempe for IS, og ved å ha "more samhaldsfeste og integrerte samfunn". Innenriksminister Theresa May sa at ikkje-voldelig ekstremisme kunne gå "utan omstridd", sidan det førte til erosjon av kvinners rettar, spreiding av intolerans og bigotry og skilnad av nokre samfunn "frå hovudstrømmen". Han sa at dette gjaldt for nynazistisk ekstremisme like mykje som islamistisk doktrin. Det muslimske rådet i Storbritannia har gjeve ut ei svært kritisk uttale som svar på planane. Generalsekretæren Dr Shuja Shafi sa at strategien ville "forsterka oppfatningane om at alle aspekter av muslimsk liv må gjennomgå ein 'overensstemings' test for å bevise lojaliteten vår til dette landet". "Disse måra kan sjå meir som eit middel til å adressera angsten ein minoritet av folk kan ha mot muslimar og deira religiøse liv, i staden for plaggen av terrorisme sjølv", sa han. Dr. Shafi sa òg at han fann ut at det var "McCarthyist underton" i planane for å skapa svarte lister og ekskludere og forby folk som vert rekna som ekstremistar. Mr. Mohammed Shafiq, sjef for Ramadhan Foundation, sa at kunngjeringa var ein "missen høve til å engasjere seg i det muslimske samfunnet". Men Fiyaz Mughal, direktør for den mellomreligiøse organisasjonen Faith Matters, sa at det var mykje i planane som kunne "hjelpa i kampen mot dei som fremjar ekstremisme". Robin Brant, politisk korrespondent for BBC. I kjernen av denne betydelege strategien for å motverka ekstremisme er det to viktige utfordringar for statsministeren: Internett og lova. Å få fram oppfordrande innhald på nettet og å få opp "motfortelling" inn det er nøkkelen til å utnytte det fulle potensialet i eit medium som IS har overvunne. Det har vore mykje fokus på moskeane, men radikalisering i soverommet er noko statsministeren og MI5 er svært bekymret for. I den andre delen av uttala, er planane om å innføra nye maktord for å begrensa kva ekstremistane kan gjera og kvar dei kan gå til, enno i nyfødselsårene. Regjeringa innrømmer at dei må teiknas rett. Det er enno i samråd med advokatar og samfunnsgrupper for å prøve å få balanse. Politiet anslår at minst 700 menneske frå Storbritannia har reist for å støtte eller kjempa for jihadistiske organisasjonar i Syria og Irak, som den såkalla Islamske staten, og regjeringa trur at det å takle ikkje-voldelige ekstremisme er nøkkelen til å stoppe folkestrømmen. Foreldra til born under 16 år har haust makt til å be om kansellering av pass - sjølv om barnet har teke eller dult det faktiske dokumentet - sidan juli. Denne makta vert utvidga til foreldra til born 16 og 17 år gammal, slik at familiene kan ta kontakt med eit passavdeling der tjenestemenn kan undersøkja om dei har bekymringar før ein endelig avgjørelse blir teke av inndustriksministeren. "Det er avgjørende at vi får ein god balanse", sa Jack Dromey, som er politi-minister i skuggan, og at Cameron må "var svært forsiktig med å ikkje bruke språket han brukte tidlegare på sommaren, som at muslimske samfunn på ein eller annan måte ikkje står imot terrorisme". Ledaren for Liberaldemokratane, Tim Farron, sa at kunngjøringane utgjorde "retorikk som kan gjera det vanskelegare å finne og isolera terroristar og potensielle terroristar".
Innenriksministeren lovar å "konfrontera og utfordra systematisk ekstremistisk ideologi" og det blir ein ny avgrenjing av dei som "spreder hat".