Han sa at han håpar at traktaten vil hjelpa til med å hindre overføring av våpen til "krigsherrar, menneskerettighetsbrotarar, terroristar og kriminelle organisasjonar". Avtalen forbyder òg våpenforsyning om dette fremjar krigsforbrytingar eller folkemord. Hitheld 60 land har ratifisert avtalen, men ikkje USA - den største våpeneksporteren i verda. Washington underskrivde avtalen i 2013, men no treng godkjenning av senatet, der motstand er sterk. Andre store våpenhandlarar - som Kina, Russland, India og Pakistan - har enno ikkje lagt under underskriftene sine under avtalen. I ein uttale sa FNs generalsekretær Ban Ki-moon at traktaten "merker opninga av eit nytt kapittel i dei kollektive innsatsane våre for å gje ansvar, ansvar og gjennomsiktighet til den globale våpenhandelen". "I det siste vitnar det om den kollektive viljen vår til å redusere menneskelege lidingar ved å hindre overførsla eller omdirigering av våpen til område som er ramma av væpna konflikt og vald". Andre leiande kampanjerar for ein strengare regulering av våpenhandelen - som Amnesty International og Control Arms Coalition - oppfordrte regjeringar i verda til å halda seg strengt til prinsippene i traktaten. Avtalen er underskriven av nesten 130 land, og fem av dei ti største våpenprodusentene i verda - Storbritannia, Frankrike, Tyskland, Italia og Spania - har allereie ratifisert han. Avtalen regulerer grensekrossering av konvensjonelle våpen, frå småskytvåpen til tankar og artilleri. Det er anslått at den globale verksemda genererer opptil 85 milliarder dollar årleg, men nokre analytikarar seier at tallet er endå større.
Ein verdslig våpenhandelsavtale som regulerer den milliard-dollar-handelen har kome i kraft - eit trekk som FN-sjefen Ban Ki-moon hylla som "eit nytt kapittel".