Han kom med dette på ein dag som er det første årgleddet for eit prosjekt som skal verna alle mangrove i landet. I tillegg til å lagra karbon, gjev skogane habitat for fisk og vernar samfunn mot tsunamis og sykloner. Les òg: Folket som vann mangrove tilbake Den srilankiske regjeringa har òg innlemma mangrove-skogskonservasjon i den nasjonale læreplanen sin. "Eg trur at mangrove-restaureringsprojektet vil skapa ei nøkkeltillit blant nøkkelpersonar som samfunnet, personale i fritidsindustrien, turistar og offentligheten i det heile tatt". Han la til: "Eg vonar at dette vil vera byrjinga på ei langsiktig innsats for å halde mangrove i stand til å gje større vern". I samarbeid med organisasjonen for vernd på øya Seacology og lokale NGO Sudeesa har den srilankiske regjeringa identifisert alle dei 15.000 hektarane med mangroveskog i landet, og har undersøkt nesten halvparten av dei. Ministerane har òg innført lovverk for å verna leivslene og har tildelet skogoffiser for å hjelpa til med å verna dei. "Først i år har det vorte publisert ein forsking som ser på den økonomiske verdien av mangrove i Asia", sa han. "Dette har ført til at kvar hektar har ein verdi på 194.000 amerikanske dollar - som ville sette ein økonomisk verdi på prosjektet vårt på 2,9 milliarder amerikanske dollar". Han fortalde til BBC News at mangrove er kritisk på ei rekkje område, både sosialt og miljømessig. "Først og fremst gjev dei foster for unge fisk, som er verna mellom mangrove røtene", forklarte han. "Tre, og det som er viktigast, er at dei beskytter mot naturkatastrofer som tsunamis og sykloner. Dei spreider energien i havet og bølgene, og dei landsbyane som har intakte mangrover, lid betydeleg mindre skade. "Tre, og det viktigaste, mangroveskogar lagrer langt mykje meir karbon enn andre skogstider. Det finst minst 15.000 hektar mangrove i Sri Lanka, noko som tyder at mangrove i landet har sett seg i fare med å sekverera 15 millionar tonn karbon". Ein av trugene som mangroveskogane rundt om i verda står overfor, er at det utviklar seg reirfarmar for å møta den vaksande etterspurnaden etter reir/grom. Denne praksisen har blitt identifisert av FN som ein av dei hovudfaktorane for tap av det verdifulle og mest utsette habitatet, med over halvparten av mangrovebrøtene tapt eller fulle over det siste århundret. Men utviklinga av rækjefarmar i Sri Lanka hadde ført til ein betydelig nedgang i fiskekaptutbyttinga, seier lokale naturvernfolk. Dette førte til at lokale fiskefellesskap mista inntekter og levebrød, og gjorde dei beviss om viktigheten og verdien av sunne mangroveskogar, og ivrige etter å verna dei. Silverstein sa at verndemodellen som er vedteken på Sri Lanka kunne utviklast til andre mangrove-rike land, men han la til at "ein størrelse ville ikkje passa alle". "Men det er veldig klårt at vi viser at ei nasjon kan verna alle mangrove og likevel forbedre den økonomiske kvaliteten på livene til folket". "Selv om prosjektet på Sri Lanka har fire år til å gå, treng det mange år med planlegging. Vi ser etter å samarbeida med ein annan nasjon for å gjera noko liknande".
Statsministeren i Sri Lanka har sagt at mangrove har ei evne til å ta opp karbon raskt, og at dette gjer skogane viktige i kampen mot klimaendringane.