Mark Drakeford presenterer utgiftsplanane til den walisiske regjeringa for første gong sidan han vart innsett som finanssekretær. Den siste finansplanen - for 2016/17 - såg kutt for lokalstyresmaktene, men økte i finansiering for NHS og utdanning. I fjor var budsjettet nesten nøyaktig 15 milliarder pund, men for 2017/18 ventar vi at det skal krympa til noko mellom 14,6 og 14,8 milliarder pund. Det ville utgjera 200 til 400 millioner pund mindre pengar å bruke. Det vil uunngåeleg vera kutt i nokre delar av budsjettet til den walisiske regjeringa. Wales kan ikkje samla pengar gjennom skattar enno, og har difor ikkje rom for å samla ekstra pengar sjølv. Bortsett frå inntektene frå forretningsrenten, får det alle pengane sine frå den britiske regjeringa. Nokre små skattar - stempel og deponi - skal devolverast innen 2018, så dette er det siste budsjettet der dei ikkje skal reknast. Ved parlamentsvalet gjorde Arbeidarpartiet - som kom ut som det største partiet og leier regjeringa som inkluderer ein liberal-demokratisk minister - ei liste over lovnader som det må finansiera om det skal halda dei. For få veker sidan sa førsteminister Carwyn Jones at Labour ville halde løyvene sine - men varna om at det ville koma kutt. Regjeringens femårsplan inkluderer: Ministerar står alltid under press for å øke finansieringen til NHS - og det kan vel vera eit løft for helse i budsjettet. I dag er helsestøyt og sosialt verneverde 48% av det totale budsjettet til den walisiske regjeringa. Kan dette vera året som budsjettet til helsestøytakar når 50% - eller meir? Samstundes er det lokale styresmaktene som lobbar for at det ikkje skal vera meir kutt i rådsorgan. I fjor kuppte den walisiske regjeringa det totale budsjettet med 2%, sjølv om ho hadde følt det var ganske generøst samanlikna med det som skjedde i England. Vi veit at Communities First er sett for øksen - verdt 30 m £ i året. Skemaet har vore flaggskipet mot fattigdom i den walisiske regjeringa i 15 år, men kommunistminister Carl Sargeant sa at han ikkje var overbevist om at det var effektivt. Det er mange avdelingar som kunne få budsjetter skremma - vidare utdanning og økonomisk utvikling, kanskje naturressursar. Utdanningsminister Kirsty Williams har òg uttrykt skepsis om effektiviteten av Schools Challenge Cymru - ein fond som har som mål å underprestera skular. Kan skemaet på 20 m £ koma til slutt? Labour vann ikkje ein majoritet ved det siste valet til forsamlinga og må regjere ved å gjere avtaler med andre. Lib Dem Kirsty Williams er allereie med på eit kabinettpost og Labour har ein avtale med Plaid Cymru der dei to partane snakkar om politikk i same kommisjonar - eit forum der budsjettet vil ha vorte diskutert. Plaid-leiaren Leanne Wood bekreftet til BBC Wales på måndag at det var gjord ein avtale med Labour for å støtta budsjettet. Det kan vera at Labour må finansiera ein eller fleire av forpliktingane i manifestet til Plaid som prisen for støtten. "Kompakta" avtalen som fekk Plaid tilbake Carwyn Jones til å vera statsminister, listar opp ein rekke prioriteringer der dei to partane hadde noko av ein samdelag. Dei inkluderte barnehjelp og levering av nye lærestuder for alle aldre, og økning i talet på helsestøvarar og generell lege.
Meister kjem saman i senaten på tirsdag for den viktigaste kunngjeringa i kalender-budsjettet.