Dei seier at det kan hjelpa til å forutse når ein person skal dø, identifisera dei som har høy risiko for demens og kan påverka medisin, pensjonar og tryggingar. Teamet ved King's College London seier at det å sjå på "biologisk alder" er nyttigare enn å bruka ein fødselsdato. Det blei utvikla ved å samanlikna 54.000 markørar for genaktivitet hos friske, men i stor grad stillesitjande, 25- og 65-åringar og deretter redusere dei ned til ein siste 150. Professor Jamie Timmons frå King's College i London sa til BBC News: "Det finst eit sunt slekt av aldring som er felles for alle vev, og det ser ut til å være prognostikk for mange ting inkludert langlevd og nedgang i kunnskapen. "Det ser ut til at du kan bruka dette for å gje veiledning om kor godt ein individ aldar seg". Teamet sa at "helse" og "alder" var to separate enheter. Og medan nokre livsstilsbeslutningar, som å vere på sofaen heile dagen, kan vera skadelege for helsa, ser det ikkje ut til å påvirke farten kroppen din aldar på. Teamet trur at kombinasjon av livsstilsfaktorar og den biologiske alderen din ville gi eit meir nøyaktig bilete av helsa. Dei funne ut kven som aldrar godt og kven som aldrar særs raskt, og kunne forutse kven som ville døy i løpet av dei neste få åra. "Du kan faktisk velja ut menneske som nesten ikkje hadde nokon sjanse for å døy, og du har folk som hadde nesten 45% sjanse for å døy", sa professor Timmons til BBC. Det finst planar om å testa i organtransplantasjonar i Storbritannia for å sjå om folk som er teknisk gamle, men har ei ung "biologisk alder", kan framleis gi organer trygt. Forskarane seier at det kan endra kreft-screening, og at folk som aldrar raskt må screeningast i yngre alder. Prof Timmons sa at testen ville utgjere eit "nyttig verktøy" for å forutse utbruddet av demens. Han sa at det kunne brukast saman med andre kontroller for å identifisera dei som har høgaste risiko for å utvikla den nevrodegenerative sjukdomen og for å registrera dei i kliniske forsøk. "Det vi verkeleg treng no er verktøy for å identifisera dei som er mest utsette for risiko i 10, 20 år, og eg trur det er der denne forskinga verkeleg vil ha ein innverknad", la han til. Forskingsgruppen ved King's er klar over at det å kunna kontrollere den biologiske alderen din kan ha vidtgående konsekvensar frå pensjonar til forsikringspremies. "Du kan velda deg å ikkje betale så mykje til pensjonen din og nyta livet som det er no". Dr. Neha Issar-Brown, frå det britiske medisinsk forskingsrådet, sa: "Dette nye testet har stort potensiaal, og med meir forsking kan det hjelpa til å utvikla og evaluera behandlingar som forlenger helsa i eldre alder". Dr. Eric Karran, frå velgjerningsorganisasjonen Alzheimer's Research UK, sa: "Ein av dei største spørsmålane i menneskebiologi er korleis vi aldar oss, og korleis denne prosessen påverkar helsa vår i det heile tatt og risikoen for å få til slike sjukdomar som Alzheimers. "Det er stor interesse for å utvikla ein blodprøve for sykdommar som Alzheimer, men ei slik test ville måtte verifiseres strengt for å visa at den var nøyaktig og sensitiv før den kunne brukast i klinikk".
Vitskapsmenn seier at dei har utvikla ein måte å teste på kor godt eller dårleg kroppen din aldar på.