I den siste rapporten til Elizabeth Passmore før pensjonering klager han at opptak er for ofte "unødvendig komplekse", "ugrimelege" eller uklare. Skolar som er sine eigne opptaksmyndigheter, som akademi eller religiøse skular, er meir sannsynleg for å ha skuld, seier rapporten. Regjeringa sa at ho ville granska funnene og gripe til hand om det trengs. Omsetjingar som blir gjord av lokale styresmakter for folkeskoler og frivillige skuler "er nesten alltid klare og enkle, og det er så lett for foreldrar og andre å forstå korleis plassane skal tildeles", seier rapporten som vart publisert seinast i fjor. "Men kompleksiteten i opptaksordningane til nokre skular er framleis ein sak som er bekymringsfull", skriver dr Passmore. "Forordningane som blir fastsette av nokre av dei styresmakter som tilleggjer seg sjølve, har så mange prioriteringar at det ofte er ikkje klårt korleis desse forordningane kan bli gjennomført". Desse komplekse ordninga kan omfatta mange overskrivingskriterier, ulike underkategoriar av stader, fleire enn eitt avløpsområde, føderskolar, bandingstester og dyktighetsvurdering, seier rapporten. "De komplekse ordninga til nokre skular er ikkje gode for lokale born", legg til dr. Passmore. For ofte, seier rapporten, er det vanskeleg å finna opptaksordningar på heimasidane til skule eller ikkje publisert i det heile, medan nokre religiøse skular ber foreldra om å fylle ut tilleggsskjema, og spør om informasjon som er forbodd i samsvar med reglene. Skoler seier at dei brukar dei for å sikre ein omfattende opptak, men rapporten tyder på at dei kan brukast for å auka talet på elevar med høgare evner. "Barn som bur nær skulen, men blir sett i eit band med mange like born, kan ikkje få tildelt ein plass", seier rapporten. "Den første hindringen for å få ein plass er å ta testen". Disse testane er òg dyre, opp til 500 pund per barn å gje, og rapporten stiller spørsmål om effekten av banding på born, hensikten med det og kostnadene. Dr. Passmore sa òg at ho var "forvåna og uroleg" over ei auke i skolar som fungerar som sine eigne opptaksmyndigheter og som ansetter advokatar når dei mottar innvendingar mot kriteriene dei bruker for å opptaka born. "Skolene burde kunna konstruera lovlege argument for arrangementane sine utan å ha tilgrep til juridisk råd", skriv ho. Margaret Tulloch frå kampanjgruppen Comprehensive Futures skildra rapporten som "veldig urovekkende" og kalla for ein "omfattende gjennomgang av innlegg i skule". "Hun har rett i å seia at dei ikkje oppfyller kravet i lova og at dei ikkje er like gode. "Disse problemane vil berre auka ettersom fleire skular vert akademi". Ein talsmann for Utdanningsdepartementet sa at regjeringa vil at kvar barn skal ha høvet til å gå på ein god lokal skule. "Den årlege rapporten til sjefsdommaren hjelper oss å identifisera korleis vi kan halda fram med å forbetra innleggingsrammeverket for å sikre rettferdig tilgang for alle born".
For mange skular i England overgår reglane for opptak, seier den utgående rektoren.