Etter at ei gruppe av dei blei oppretta i Arberth, hjalp Sir Benfro til å få eit nytt hjem for dei. Mae Arberth var ein av ti som blei oppretta av regjeringa i 2016 og tok ansvar for å støtta dei med eit nytt hjem. Han sa at ein medlem av Croeso Arberth, Christina Hughes, i Raging Eye on Wales på BBC Radio Wales på BBC Radio Wales at dei kunne "eistedd no i a gwylio folk yn offer". Så dei vart kreve av folk i ei tid då dei sette opp gruppa, og dei tok ansvar for å ha dei tilgjengelege gjennom å gje dei ei heim og ei siffer som hjalp dei å læra engelsk for å få det til å lukkast. Dei vart på eit vis sett fram av dei som hadde styrte 53 landsborgar i Irland. Men Croe Arberth var i ferd med å gå i gong med ei oppgåve. Dei måtte gå til £4,500 for å få hjelp til å få understøtting, og til £6,000 for å betale lønning og reiskostnad. Dei 200 £ kunne ikkje halde seg til som barn i familien. "Dei byrja prosessen med å få fleire skjema frå offiser Gartref som dei fylte", sa Hughes. "Dei har ingen ide om kva arbeid dei skulle ta. Haner gjekk gjennom prosessen og spurde meg om eg skulle 'be dwi'n ei gjerning?' "Og dwi'n stolte meg om eg hadde fått bwrw'mlaen". Dyma beth sydd i ddisgwyl gan gymunedau syn noddi ffoaduriaid: Dei måtte få gruppa av godkjenning av Gyngor Sir Benfro før bwrw'men med søknaden om å gje støtte til sin ffoaduriaid, og dessutan til Citizens UK. "Allai kan ikkje tru at alt har gått bra", sa frøken Hughes. "Vi er ein av dei første gruppene som har fullført det som vi håpar vi skal gjera når vi går vidare og at offiser Gartref gjer det same som andre gruppar".
I eit av sine kontor gav han ut ein million pund for å hjelpa samfunnet til å vere stolte av at ein meir idrettsutøvar var i ferd med å oppnå det.