Dei har identifisert ei rekkje virus, kalla bakteriofag, som kan brukast for å drepe vanlege svineinfeksjonar. Målet er å redusere risikoen for antibiotikaresistente bakteriar som utviklar seg på gårder som òg kan smitta menneske. Dersom prøvingar på svine virkar, kan den nye terapien utvida seg til å behandle menneske. "Det finst mange infeksjonar som vi ikkje kan behandle med antibiotika fordi dei har vorte resistente mot dei. Så å bruke fagterapi for spesifikke sjukdomar kunne endra måten vi behandler infeksjonar på. Det kunne gje oss eit heilt nytt våpen". Vitskapsmenn har prøvd å utvikla fagbehandlingar i over eit århundre, men dei har for det meste vist seg å vera upålitelege. Men professor Clokie har funne meir nøyaktige måtar å isolera fag og vurdere effekten deira. Forskinga er finansiert av Agriculture & Horticulture Development Board, som svarar på bekymringar om at såkalla superbakteriar kan utvikla seg i dyr og koma inn i fødekjeden. Charlotte Evans leier prosjektet for AHDB. "Svinprodusentar svarar på helse og velferd for grisar og reagerer òg på forventingane til forbrukarane, for å hjelpa til med å sikre at vi er ansvarlege for bruken av antibiotika våre og at vi vernar dei for framtida", sa ho. Dei er dei same som dei som blir brukt til å behandle menneske. Ei gjennomgang publisert i fjor av Lord Jim O'Neil kalla på redusering av unødvendig bruk av antibiotika i landbruk, særleg dei som var "høgt kritiske" for menneskehelse. Prof Clokie har vist at fagterapi i prinsippet kan tilby eit levedyktig alternativ til antibiotika. Fagane finst i naturen og er den naturlige fienden til mange smittsomme agentar. Det finst mange fag, som kvar er spesifikk for ulike smittsomme insekter. Fagane huser i desse agentane som ein styrt missil. Når dei finn målet sitt, klynger dei seg til det og injiserer DNA i viruset, som gjer det ufarleg. Som alle virus, reproduserer dei seg inne i det smittsame viruset, og desse nye fagane går vidare til å jaga på andre infeksjonar. Dette er eit viktig skritt fordi det gjer det mogleg for forskarane å leggje fag i grisekjøtt og sjå om det virkar i praksis. Teamet har tenkt å byrja å prøva seinare i år. Dersom tilnærminga vert funne effektiv, kan andre fagbehandlingar utviklast for ei rekkje dyre sjukdomar. Det ville òg skyndra utviklinga av fagbehandlingar for menneske.
Forskarar ved Leicester University har vist at det kan vera mogleg å utvikla eit alternativ til antibiotika for å behandle sjukdomar hos grisar.