Det fann ut at born frå fattige bakgrunn hadde dobbelt så stor sannsynlighet for å møta politistiltak som barn som hadde det betre, som gjorde det same. I tillegg var det fem gonger meir sannsynleg at fattige ungdomar skulle bli sett under lovlege tilsyn enn dei som var rikare. Og fattigdom i heimane vart identifisert som ein forverrande faktor som auka sannsynet for at unge skulle bryta lovbrot. Dette var tilfelle sjølv om ein rekke andre risikofaktorar var ta i betraktning, sa forskarane. Dei fann ut at folk som levde i ekstrem fattigdom hadde mykje større sannsyn for å bli offer for - og gjerningsmenn for - kriminalitet. Studien identifiserte òg kjønn som ein av dei sterkaste prediktorane for vald, med gutar tre gonger meir sannsynlege enn jenter i gjennomsnitt å delta i valdelege handlingar. Jenter frå fattigare bakgrunn var dobbelt så sannsynlege som jenter frå rikare heimar å vera involvert i valdelege forbrytelser, sa forfattarane. Dette var tilfelle sjølv om andre faktorar - som fravike, rusmisbruk og dårleg foreldresyn - var rekna med. Fundamentet i Edinburgh-studien av ungdomsovergang og kriminalitet, som University of Edinburgh's School of Law har gjort, er publisert i den siste utgåva av Scottish Justice Matters-tidsskriftet. Studiet har følgt etter 4.300 unge i Edinburgh sidan 1998 for å forstå endringar i atferda og livsstilar. Kontakt med ungdomsrettingssystemet øker risikoane for fattigdom. "Til slutt, kontakt med dei organ som skal stoppe lovbrot, reproducerer uvitande dei omstenda der vald kan blomstra". Scottish Justice Matters gav òg ut ei rapport som viste at den siste nedgangen i kriminalitet i Skottland ikkje har gagna områdene med dei mest kroniske kriminalitetshøgdene. Ein studie utført av Applied Quantitative Methods Network (AQMeN) Research Centre - som òg har sitt sete ved University of Edinburgh's Law School - tyder på at ofrane som opplever dei fleste forbrytinga framleis er i dei mest utsette samfunnane. Halvparten av samfunn med dei høgaste forbrytingsraten blei funne i dei 20% av områda med dei høgaste nivåane av kroniske helseproblemer, viser rapporten. Leiderforskar Susan McVie sa: "Fundamentene er viktige, for dei tyder på at kriminalitet har ein tendens til å vera særs konsentrert blant fattige og i fattige kvarter, og dette har ikkje endra seg, sjølv om kriminaliteten er på sitt lågaste nivå på tiår. "Dette vekker viktige spørsmål om om ulikdomen blir håndterd på eit tilstrekkeleg måte av den skotske regjeringa". "Skotland blir ein tryggare stad å bu i, med ein kriminell nivå på 41 år, med minsta mord på 39 år og med 1000 offiser på gatene. "Skotland har ei lang historie med å verna dei fattigaste og mest sårbare i samfunnet vårt, og vi kjem mot fattigdom og ulikdomar gjennom ei rekkje initiativ, inkludert ein investering på 296 millionar pund for å begrense dei skadelege konsekvensane av å kutta ut velferdspolitikken i Storbritannia".
Skotska strafferettssystemet straffar fattige folk og gjer det vanskeleg for dei å komme seg ut av fattigdom, ifølge ein akademisk studie.