Politistyrkar som har til oppgåve å gjennomføre strenge statlege tolkingar av islamsk moral finst i fleire andre land, inkludert Saudi-Arabia, Sudan og Malaysia. Mange - særleg dei som har ein affinitet med vestlege livsstilar - er irriterte mot slike restriksjonar i det daglege livet, men andre støttar ideen, og den vaksande religiøse konservatismen har ført til press for at det skal opprettes liknande styrkar i land som ikkje har slike. Her er nokre av dei staddane "moralpolitiet" patruljerar: Navn: Gasht-e Ershad (Persian for Guidance Patrols), støtta av Basij-militasjonen Kven er dei: Iran har hatt ulike former for "moralpoliti" sidan den islamske revolusjonen i 1979, men Gasht-e Ershad er for tida den hovudorganet som har til oppgåve å håndheva den islamske oppførselsregelen i Iran i offentleg forstand. Dei har makt til å advare mistenkte, pålegge bøter eller arrestere medlemmer av offentligheten, men under reformer som kjem i kraft i år, vil dei snart ikkje lenger kunne gjera noko av dette. I staden vil 7000 underkøye Gasht-e Ershad-agentar bli utstede for å rapportera mistenkte brotsverk til politiet, som vil avgjera om dei skal gripe til handling. Kva folk trur: Dei vert mest sett på som ein plage for urbane kvinner - som vanlegvis er frå rikare sosiale grupper - som prøver å flytte grensene for kledekoden. Dette inkluderer å ha på seg helsarmen så langt bakover som mulig, eller å ha på seg loyse klede, særleg i sommarhete, sjølv om menn med "vestlege" frisyrer òg er i fare. President Hassan Rouhani har uttrykt motstand mot Gasht-e Ershad, men Irans grunnlov gjev han lite makt over sikkerhetsstyrkane. Navn: Committee for the Promotion of Virtue and the Prevention of Vice, eller Mutawa (arabisk for særleg lydig mot Gud) Kven er dei: Utdanna i 1940, er Mutawa oppgåve med å gjennomføre islamsk religiøs lov - sharia - på offentlege stader. Dette inkluderer reglar som forbyder unødde menn og kvinner å ha sosialt i offentligheten, og ein kledekode som oppfordrar kvinner til å ha eit slør som dekker alle, bortsett frå auga. Men sjølv konservative har vorte irriterte av høgt profilerte sakar som har vore overdreven eller internasjonalt pinlege, som for eksempel at ein skuespiller har vorte tiltalt for å la fans ta selfies med han, eller at ei kvinneleg mannequin har vorte konfiskert på grunn av kleda. Namn: Public Order Police Kven er dei: Public Order Police blei oppretta i 1993 for å gjennomføre sharia-loven for muslimar i det nordlege Sudan av president Omar al-Bashir. Dei har makt til å arrestera, og mistenkte blir prøvd - ofte i fart - i særskilde rettssaker for offentleg orden; straffa kan omfatta pisking eller fengsel. Mange sudanarar er misnøye med aktiviteten sin som ein undertrykkande og ofte vilkårleg innblanding i privatlivet, sjølv om nokre - hovudsakleg salafistar og andre religiøse konservative - støttar aktiviteten deira. Namn: Vare, vanlegvis kollektivt kjend som "religiøse offiserer" Kven er dei: Dette er organer som blir drevne av føderale delstatar i Malaysia - eller føderale regjeringar for føderale territorium - for å håndheva sharia, som gjeld for to tredeler av folkesetnaden som er muslimar. Dei har makt til å arrestera, og mulige lovbrot spenner frå å eta om dagen under Ramadan til kvinner og menn som er "nærme i nærleiken". Det folk trur: Religiøse offiserar har ofte vorte beskyldde for å overskrida oppgåvene sine - ei situasjon som ofte er forvirra av tvetydigheit som i visse tilfelle har fortrinn på den vanlege lovgivningen eller sharia. BBC Monitoring rapporterer og analyserer nyheter frå TV, radio, web og trykte medier rundt om i verda. Du kan følgja BBC Monitoring på Twitter og Facebook.
Nyheter om at Iran har sett tusenvis av undercoveragentar på plass for å håndheva kledeavsetninga har kasta fokus på ein institusjon som er ein viktig del av det daglege livet i fleire muslimske land.