Tallene for England frå regulatoren, NHS Improvement, dekker 2015-16, som enda i mars. I desember - tre kvartalsmerket - var sykehus, ambulanse og mental helseforsyningar 2,2 milliarder pund i det røde, og tallet er forventast å ha auka. Overutgift på personel i byrået har blitt framheva som eit stort problem, og det økende etterspurnet etter tjenester. Ekspertar varnar for trykket overutgiftene legg på sykehus har ei innverknad på omsorg. Analys: Hugs NHS-finansielle svarte hullet Finansproblemer 'endemiske i NHS' Tallene står for om lag to tredeler av heile £116 milliarder helsebudsjettet - dei dekker ikkje generaldoktorar, utdanningsbudsjettet, folkesykehelsbudsjettet som rådsorganar har eller dei ubrukte pengane som lokale helseforvaltarar har. Det tyder at Helsedepartementet kan balansera bokføringane når det samla rekna blir utgjeven seinare i sommaren. Men det forventande overutgjevinga har framleis potensialet til å ha ein innverknad på tjenestene. I år får NHS 3,8 milliarder pund til som ein del av utgiftssamtalen. Om lag 1,8 milliarder har allereie vorte sett til side for sykehus for å dekke undersøkelsene, men noko som er meir enn det vil seie at dei vil ha meir press på seg for å spare ned etter hvert som året går. Ein finansdirektør for sykehustrust, som vil vera anonym, tyder på at Helsedepartementet "kokte opp regnskapskjemia" ved å "omskapa svært store samla underskudd til ein mykje lavere siffra for å sikre at NHS oppfyller utgiftargrensen som er fastsett av HM Treasury". Han fortalde BBC at døme inkluderte å flytta inntekst av investeringsavgiftar til daglege driftskostnader. "Men eg har store bekymringar for at det vert brukt på ein skala på hundrevis av millioner pund i over 80 truster. Pengane blir vaska gjennom rekna til sjukehuset som 'inntekt' berre for å forbedre bunnlinjen". Ein talsmann for Helsedepartementet sa: "Vi er forplikta til NHS og investerer 10 milliarder pund i sin eigen plan for framtida - men det er viktig at pengane blir rekna konsekvent. "Transferen frå kapital til inntekter gjer ikkje noko med det samla bildet til avdelinga sidan parlamentet har røyst for å godkjenna det - å seia motsatt er villedende". Han peikar òg på at den endelige rekna vil bli endurskoða av National Audit Office. "Vi erkjenner at delar av NHS er under press ettersom etterspurnaden stiger på grunn av den aldrande folkesetnaden vår, men vi veit at vi gir intensiv støtte for å forbedre ytre gonger, øke effektiviteten og redusere bruken av dyrt personell i byrået". Chris Hopson, administrerende direktør i NHS Providers, som representerer NHS-trust, sa at bekymringane om regnskapsprosessane var eit symptom på ein etterspurnad for NHS. Han sa til BBC Radio 4s Today-program: "Det er ingen tvil om at trykket i år er mykje større enn det det nokon gong har vore, og at derfor må kvar enkelt finansdirektør og kvar enkelt styresett ta ei avgjørelse om kva dei trur er rett". Men han la til at praksisen var "ein heilt vanlig ting å gjere". David Bennett, ein tidlegare administrerende direktør i Monitor, regulatoren for NHS i England som no er ein del av NHS Improvement, sa at helsedepartementet måtte finna ein måte å finansiera underskuddet på. "De vil sikkert streva rundt og freista å finna kvar liten budsjett andre stader som har blitt brukt for lite for å prøve å få tallene til å passa". Sjukhus og andre helsestyresettar er ikkje som bedrifter. Dei går ikkje bare konkurs, for regjeringa kan alltid gripe inn. Men dei økonomiske problemane er viktige. Du må sikkert gå tilbake til ein svært annleis tid - tidleg 1950-talet - for å finna ein liknande skala av overbruk, og det førte til at det blei heita på briller, tannlege og resept. Denne gongen vil konsekvensane sannsynlegvis bli følte i form av kva som ikkje skjer. Helsedepartementet har gjort det klart at overbrukane ikkje vil bli avskrive. I staden vil sjukehusa (dei fleste overbrukane er konsentrerte blant dei) måtte bruke dei ekstra pengane dei har fått i år for å betale av gjeldene sine. Om dette skjer i stor skala, set det NHS på bakbein. Rekrutteringsfrysing blir innført, byggprosjekt blir stoppa eller forsinket og tenester blir reduserte. "Livet til underskudd i form av skala og kor mange sykehus som er i underskudd er førno ikkje sett. Det set organisasjonar under stress, som gjer dei sårbare og risikofulle. "Det er trykk på rekruttering, trykk på ledelsen og det har ein innverknad på tjenestene. Vi ser alt at mål for avvaringstid blir brutt". Ho sa òg at kapitalbudsjettet - pengar som har vorte sett til side for byggingsprojekt og vedlikehald - vart raided. I fjor var NHS-trustane over 800 mkr i røtt - med helsestyresystemet som heild som balanserte bokleggjinga berre etter ein kontantinnsprøyte frå finansdepartementet og ved å ha raida på kapitalbudsjettet. Resten av Storbritannia gjev ikkje ut tilsvarende tal ettersom sjukehuset ikkje blir driven som autonome organisasjonar som i England. Det tyder at rekna kan dekke eit breiare spekter av tenester og difor kan ta høve til overskudd i andre område av helsestyresystemet. Tall i Skottland er enno å publisera. I mellomtiden har ministrane i Wales spådd at NHS vil bryta ut. Ingen data er tilgjengelege for Nord-Irland.
Ein uventa overspending av sjukehusa og andre NHS-tilsyn blir etterkvart kunngjort av helsestyresmaktene.