Reglane, som er oppretta av Financial Stability Board (FSB), eit globalt tilsynsorgan, vil kreve at store bankar held mykje meir pengar mot tap. Mark Carney, formann for FSB og guvernør for Bank of England, sa at planane var eit "vandskifte". Han sa at det hadde vore "totalt urettferdig" for skattebetalarane å redde bankane etter finanskrisen i 2008 og 2009. "Bankane og aksjonærane og kreditorane deira fekk nytte når ting gjekk bra", sa han til BBC. "Men då dei gjekk feil, tok den britiske offentligheten og dei etterfølgende generasjonane opp regna - og det skal ende". Carney forklarte at det nye systemet ville sikre at aksjonærane i bankane, og låntagarane til bankane som obligationsholdarar, ville bli dei første i kø for å bera hovudet av framtidige tap om bankane ikkje kunne betale ut av eigne ressursar. "I staden for at offentligheten, regjeringane og skattebetalarane skal redde bankane når ting går galt, vil kreditorane til bankane, dei store institusjonane som har gjelden til bankane - ikkje innskuddarane - bli dei nye aksjonærane til bankane om bankane gjer feil". "La oss sjå det i øynene, systemet vi har hatt fram til no, har vore totalt urettferdig", la han til. I høgdet i Storbritannia var den direkte subsidien til bankane av skattebetalarane over 1 billiard pund, ifølge ein nyleg rapport frå National Audit Office. I kjølvannet av finanskrisen, bad verdsleiarane FSB om å komme med forslag for å hindre at liknande hjelpemotlegg skulle skje i framtida. Den reserverte kapitalen burde vera verdt 15-20% av aktivane til banken, sa FSB. Det er ein langt større klyngj mot tap enn det som er kravt av gjeldende bankreglar. FSB vonar at denne sterkere politikken vil hindre at skattebetalarane blir tvungna til å betale milliarder av pund igjen for å stoppe store banker frå å kollapsa, i tilfelle av ei ny finanskris. Anthony Browne frå British Bankers' Association tok godt imot forslagan. "Bankindustrien støttar sterkt dette arbeidet, som er eit viktig skritt for å få slutt på 'too big to fail' og sikre at ikkje meir skal skatteløparane gripa inn for å redde bankane", sa han. "Vi er samde i mål og mål med forslaget om total tapsabsorberingskapasitet ("TLAC"), at det skal finnast nok ressursar til å ta opp tap i tilfelle ein bank mislykkes og gje nytt kapital for å sikre at viktige økonomiske funksjonar kan halde fram med å bli levert", la han til. "Agreement om forslag til ein felles internasjonal standard om total tapsavslammingsevne for [store banker] er ein vidbrotpunkt for å få slutt på 'too big to fail' for bankane", sa Carney. "Når dei ein gong blir gjennomførde, vil desse avtalen spela ei viktig rolle for å gjera det mogleg for systemiske banker i heile verda å bli resolverte utan å ty til statsstøtte og utan å forstyrra det finanssystemet i det heile tatt". I følge BBCs forretningsredaktør Kamal Ahmed, vurderer analistar at dei nye kapitalkravene kan kosta 200 milliarder euro for europeiske banker åleine, med kostnaden for globalt viktige banker i USA, Japan og Kina som sannsynlegvis vil vera mykje høyere. FSB har publisert ei liste over 30 banker som det ser som "systemleg viktige", noko som tyder at kollapset deira kan ha ei breiare innverknad på globale finanssystemer. Lloyds Banking Group har vorte fjerna frå lista ettersom den potensielle påverken på finanssystemane har falle i dei siste åra. Den britiske regjeringa brukte rundt 65 milliarder pund direkte på å redde RBS og Lloyds under krisen. Styret eig enno 80% av RBS og 25% av Lloyds. Analys: Andrew Walker, økonomi-korrespondent, BBC News. Lehman Brothers var det klassiske tilfellet med ein finansinstitusjon som var for stor til å mislykkast - eller i det minste var det truleg etter den forrige formannen for Federal Reserve, Ben Bernanke. Vel, det gjekk ikkje så bra, og finanskrisen gjekk inn i ein ny og farlegare fas etter at Lehman kom i konkurs i september 2008. Det var eit spørsmål om moralske evner som mange politikarar måtte gjere seg opp til, og det er likevel i strid med det. Dei bestemte seg for at andre finansselskap ikkje skulle gå konkurs, og dei kasta ut pengar frå skattebetalarane til bankane over heile verda. Men det er eit anna vitnemål å trenge frå Lehman-episoden: Det er mykje betre å endra finansreglane for å sikre at ein bank som er stor, kan gå konkurs om ho får store vanskeligheter.
Nye globale reglar er foreslått for å hindre at bankane som er "too big to fail" blir berga ut av skattelønarane.