Ansar al-Sharia krev at styresmaktene skal gje islamistane fri frå fengsel i bytte for at soldatane skal koma heim. Kunninga kom berre dagar etter at ei rekkje sjølvmordsangrep og væpne overfall av gruppen i sørlege Jemen lét meir enn 100 menneske døy, dei fleste av dei soldatar. Ansar al-Sharia, som på arabisk tyder "partisans av islamsk lov", vart danna av AQAP som svar på den vaksande ungdomsrørsla i Jemen, som har marginalisert salafi-jihadistar som går inn for å styrte regjeringa med vald og oppretta ein islamsk stat. Massevis, fredelege demonstrasjonar for demokrati har sveitt over den arabiske verda i det siste året, ikkje minst i Jemen, der dei til slutt tvinga president Ali Abdullah Saleh til å overgje makta til hans vise i november. I april forra året publiserte jihadistwebbsider ein intervju med den religiøse leiaren til AQAP, Adel al-Abbab - òg kjent som Abu al-Zubair - som sa at Ansar al-Sharia var oppretta for å lokka folk til sharia-regjeringa i områda som er under kontroll av AQAP og allierte grupper, inkludert "islamske" straff. Ansar al-Sharia seier at dei tilbyr offentlege tenester til lokalbefolkningane i slike område og hevdar at dei løyser dei daglege problemane deira. Dei seier at dei reproducerer modellen med sharia-styre som Taliban i Afghanistan og Islamsk stat i Irak, ein militant paraplygruppe som inkluderer al-Qaida i Irak. Adel al-Abbab sa at Ansar al-Sharia har lukka inn lokalbefolkning og stammenn i nokre område ved å gjera strategien sin "til ein folkeleg handling, i staden for å halde den som ein elite". Mange av dei som er involvert i Ansar al-Sharia er jihadistar som har opplevd å leve i ein "islamsk stat", anten i Afghanistan på midten av 1990-talet eller blant jihadistar i Irak etter den amerikanske invasjonen i 2003.
Ein avgrening av al-Qaida på den arabiske halvøya (AQAP) har gjeve ut ei uttale som truar livet til 73-jemenske soldatar som dei hevdar dei fanga i forrige uke.