Neil Loader og Alayne Street-Perrott, professor i emeritus, er ein av dei som har funne gamle jordverk, som kanskje er 2000 år gamle. Forskinga deira undersøkte gjerde avgrensar som var løynde i århundrar av bambusdominert regnskog fram til moderne avskoging gjorde det mulig å oppdaga meir enn 450 store geometriske "geoglyf". Teamet sa at funksjonen til desse mystiske stedane er fortsatt lite forstått. Det er usannsynleg at dei er landsbyar, sidan arkeologar har funne svært få gjenstandar under utgraving, og utforma deira tyder ikkje på at dei vart bygd av forsvarsmessige grunner. Det er truleg at dei berre vart brukt sporadisk, kanskje som ritualmottarstader, som dei maya-pyramida i Sentral-Amerika eller Stonehenge i Storbritannia. Han såg på fytolitter - ei slags mikroskopisk plantefossil som er laga av silikon - for å rekonstruera eldgamle plantear; mengder tre kol, for å vurdere mengda som brann i eldgamle skog; og karbonstabile isotoper, for å indikera kva slags plantear som vakste der i fortiden. "Indikasjonane er at geoglyfane vart bygd mellom høgare plantear. Det var anteke før ankomsten til europearar i tidleg 16th century at Amazonasskogen hadde vore urørde økosystem, fri for menneske påverknad. Men den nye forskinga tyder på at det finst ei bred variasjon av plantearter som har spreidd seg over 6000 år, og som berre kunne ha blitt artificielt brent saman av menneske. Teamet har likna det til ein form for "forhistorisk supermarked" med nyttige skogprodukter. Dei sa at det finst "tantalizing evidence" som tyder på at den biologiske mangfoldet i nokre av dei siste skogane i Acre kan halde en sterk arv av desse gamle "agroforestry" -praksisene fram til i dag.
Menneske levde i Amazonas-regnskogen mykje tidlegare enn ein hadde trudd, og bidrog til og med til å forma den biologiske mangelen, sa forskarar.