Det kom etter ein tvist om om Wales hadde makt til å fastsette minimumslønnar, eller om den retten låg hos den britiske regjeringa. Striden oppstod etter at forsamlinga sist år vedtok ei lov for å fastsette minimumsløna og vilkårene for landbrukstjenestene i Wales etter at den britiske regjeringa avskaffa Landbrukslønarådet, som hadde regulert sektoren. Men den første ministeren varna om at "vi kan ikkje fortsette å ha lovforslag etter lovforslag" som refererer til Høgsterrett "med all tid, kostnad og usikkerhet som dette inneber". Han kalla på Wales for å gå over til ei form for avviking der det er anteke at makt til høyresmaktene i slike tilfelle, om ikkje lovgivningen utelukkar dette. Welsh-minister David Jones sa at britiske ministrar var "takksame for Høgsteretten for å gje klarleik i dette spørsmålet" og at dei ville "studera dommen i detalj og vurderje konsekvensane". "I dommen har domstolen gjeve høve til ei breiare tolkning av bestemmingane i lovverket til regjeringa i Wales som styrer forsamlingens kompetanse", sa han. David Jones sa at britiske ministrar "vil framleis leggja alle anstrengingar for å sikre at lovgivningsarrangementene for den walisiske avvikinga fungerer effektivt". "Tilgåinga til ei reserverte maktmodell har vorte gjort og er blitt akseptert av alle parti i forsamlinga, og vedteke denne modellen ville unngå desse unødvendige forsinkingane". Den liberale demokraten Eluned Parrott var samde i at Wales burde gå over til ei form for avviking som liknar det skotske systemet som ikkje hadde fått "noe rettslige utfordringar i det heile til skotske lovgivningen sidan 1999".
Welsh-ministrane kan verna løna til 13.000 bondelnarar, etter ein dom frå Høgsteretten.