Ed Snowden, ein 29-åring som var teknisk arbeidsmann for CIA, har sidan openberra seg for å vera kjelda til lekkasjene i eit intervju med Guardian. I samsvar med dokumentane som er avdekka av Ed Snowden, har NSA tilgang til individuelle chatloggar, lagra data, røystrafikk, filoverføringar og data frå sosiale nettverk. Den amerikanske regjeringa har bekreft at den har be om millionar av telefonnummer frå det amerikanske selskapet Verizon, som inkluderte samtaletid, plassering og telefonnumrar til begge partane på individuelle samtaler. I tillegg til å gje dei "bakdør" til serverne til ni store teknologiselskaper, inkludert Microsoft, Yahoo, Google, Facebook, PalTalk, AOL, Skype, YouTube og Apple, har Prism gjort det mogleg å behandle og lagra ein mengd stor informasjon, inkludert private innlegg på sosiale medier, webchat og søk på Internett. Alle dei nemnde selskapene har nekta for å ha vore involvert, og det er ukjent korleis Prism faktisk fungerer. "Om vi seier til terroristar på alle måtar at vi skal spore dei, vil dei komme gjennom og amerikanarar døyr", sa han. Nokre ekspertar tviler på dei sanne styrkane til terrorister, og professor i digital rettsvitenskap, Peter Sommer, seier til BBC at tilgangen kan vera meir lik ein "catflap" enn ein "bakdør". "Spookane kan få lov til å bruka serverne til desse firmaene, men berre med omsyn til eit nemnt mål", sa han. "Eller kan dei få ein domstolsordr og firmaet vil gje dei materiale på ein harddisk eller liknande". Kva med lovene om databeskyttelse? Ulike land har ulike lovar om databeskyttelse, men desse har som mål å regulere kva data selskapene kan ha om kundane sine, kva dei kan gjera med det og kor lenge dei kan ha det - i staden for statleg aktivitet. Dei fleste personvernerapolitikkane til individuelle selskap vil inneholde ei klausul som tyder at dei vil dela informasjon om det er lovleg forpliktet - og inkludere forsiktige ord om andre overvaking. Facebook sin personvernerapolitikk, til dømes, seier: "Vi bruker informasjonen [som brukarane lasta opp] for å hindre potensielt ulovlege aktivitetar". Er vi alle overvåka? "Du kan ikkje ha 100% tryggleik og dessutan ha 100% privatliv og null ubehag", sa den amerikanske presidenten Barack Obama, som forsvarte amerikansk overvåkingstaktikk. Senator Dianne Feinstein, formann for etterretningsutvalget i senatet, sa at NSA berre hadde tilgang til telefonsamtale i tilfelle det var grunn til å mistenke at ein person var tilknytt al-Qaida eller Iran. William Hague, utanriksminister i Storbritannia, sa til BBC at "lovlydige borgarar" i Storbritannia "aldri ville vore klar over alt det... agentur gjer for å stoppe identitetstjulen eller for å stoppe ein terrorist som spreng". Gjør det ein forskjell i kva land du bur? Brukardata (som e-post og aktivitet på sosiale medier) blir ofte ikkje lagra i det same landet som brukarane sjølve - Facebook har til dømes ei klausul i personvernsapolitikken sin som seier at alle brukarar må samtykkja at data deira vert "overført til og lagra i" USA. US Patriot Act frå 2001 gav amerikanske myndigheter nye makt over europeiske data lagra på denne måten. Denne lagringsmetoden er ein del av cloud computing, der både lagring og prosessering blir utført utanfor PC-en til den enkelte. "De fleste cloud-leverandørane, og absolutt markedsleiarane, fell under amerikansk jurisdiksjon, enten fordi dei er amerikanske selskap eller utfører systematisk forretningsdrift i USA", sa Axel Arnbak, ein forskar ved University of Amsterdam's Institute for Information Law, til CBS News i fjor etter å ha gjennomført ei studie om cloud computing, høgare utdanning og loven. "Fremst, Foreign Intelligence Surveillance Amendments (FISA) Act gjer det lett for amerikanske myndigheter å omgå lokale regjeringsinstitusjonar og kreve direkte og lett tilgang til data i sky som tilhøyrer ikkje-amerikanske borgarar som bur utanfor USA, med få eller ingen forpliktingar til å gje offentleg informasjon om slike praksiser - ikkje eingong antall faktiske forespørslar". Er andre regjeringar involvert? Det er ikkje kjent om andre regjeringar rundt om i verda har vore klar over eller involvert i bruken av Prism, som er rapportert å ha blitt oppretta i 2007. I ei uttale sa EU-domstolekommisjonen at ho var "urvarande" for konsekvensane av Prism for EU-borgarar og at ho "søkte meir detaljer" frå dei amerikanske myndighetane. "Når det gjeld rettane til EU-borgarar i ein medlemsstat, er det opp til ein nasjonal dommar å avgjera om data kan overførast lovleg i samsvar med lovlege krav (venken dei er nasjonale, EU- eller internasjonale)", sa ein talsmann for Justiskommisjonaren Vivane Reding. Men bekymringane for personvernet rundt opplysingane som er lasta opp på Internett har vore der nesten så lenge som Internett sjølv, og kampanjgruppen Privacy International seier at den meldelege tilværda av Prism bekrefter dei "verste frykta og mistankane". "Sidan mange av dei største teknologiselskapane i verda har sitt sete i USA, kan alle som deltar i vår samanknytte verd og bruker populære tenester som Google eller Skype få privatlivet deira overtrengt gjennom Prism-programmet", seier Privacy International på heimesidene sine. "USA-regjeringa kan få tilgang til mykje av data i verda, som standard, utan å ha noko å gjere". Edward Snowden, kjelda til dei lekkade dokumentane, sa at han hadde handla på grunn av bekymringar om privatlivet. "Eg vil ikkje leva i eit samfunn som gjer slike ting... eg vil ikkje leva i ei verd der alt eg gjer og seier, blir registrert", sa han til Guardian.
Både internasjonale regjeringar og dei største teknologiselskapane i verda er i ein krise etter at det blei lekkad dokument som tyder at den amerikanske regjeringa har fått tilgang til detaljerte oppføringar over individuelle smartphone- og internettaktiviteter ved hjelp av eit system som heiter Prism.