Om lag 150 land kjem til Kigali for å prøve å samde seg på eit raskt forbod på hydrofluorkarbongasser (HFC). HFC-gasser vart innført for å begrense skade på ozonlaget, men fører til mykje større nivåer av global oppvarming enn CO2. Men nasjonane er spelte om kor raskt og når det skal gå. Det viktigaste målet var å fjerna gasar som blir kalla klorofluorkarbonar (CFC), som forskarar hadde avgjort var årsaken til ødelegginga av ozon, som vernar menneske og dyr mot dei farlege konsekvensane av ultraviolett stråling. CFC-ar som finst i hårspray, kjøleskap og luftkondisjonering, vart til slutt erstatta med fabrikkproduserte hydrofluorkarbonar, som i det vesentlege gjer det same, men utan å skade jordas vernelag. Tidlegare i år sa vitskapsmenn at ozonhålet viser "de første fingeravtrykka av healing". Det har vore berre ein uheldig bivirkning forårsaket av løysinga. HFC er fleire tusen gonger betre til å halda varmen i atmosfæren enn karbondioksid. HFC har hjelpt ozonlaget, men har forverra global oppvarming. Vitskapsmenn, gjennom den mellom regjeringspanelet for klimaendring (IPCC), har advart om oppvarmingsfarene til HFC. Uvanlegvis har regjeringar teke seg av dette og søkt etter ein internasjonal tilnærming til å utfasera alle desse kjemikaliane. Dette har fått ekstra nødhensyn etter Paris-avtalen om klima, som har som mål å halda temperaturøkning i dette århundret langt under 2 C og så nær 1,5 C som mulig. Etter eit år med forhandlingar ventar det å bli samde om ei endring i Montrealprotokollen for å stadfæra ut av disse kjemikaliane på dette møtet i Kigali. "Det er ein stor del, dette er dei raskast veksande drivhusgasane akkurat no, sjølv om dei er ei lita prosentandel", sa Durwood Zaelke, frå Institute for Government and Sustainable Development (IGSD). "Men ei endring kan bøya kurva ned raskt og ta ut 100 milliarder tonn CO2-ekvivalent i midten av århundret, og i slutten av århundret vil du unngå opp til ein halv grad av oppvarming". Det finst dusinvis av gasser som kjem fram som erstatning, inkludert naturlege alternativ som ammoniak, kolvetnhydruter og, ironisk nok, CO2. Kjøleskap som er basert på desse kjølemiddelane, er allereie tilgjengelege i nokre utvikla land. Ei ny generasjon av kjølingsmidler med kort levetid, kalla hydrofluoroolefiner (HFO), kjem også i gang. Men landa som kjem saman her i Kigali, er delt om kor raskt eksisterende HFC-brensel skal utfases. Rundt 100 land, inkludert USA, EU, Afrika og øystatar, presjer for å få ein topp i bruken av dei innen 2021. India, ein stor produsent av gasse, vil ha ein langt seinare dato, 2031. "Montrealprotokollen har gode oppførsler i å få ting gjort raskt og effektivt", sa Gaby Drinkwater frå Christian Aid. "Vi håpar at det vil vera ein ambisiøs grunnlinje og ein tidlegare frysingsdato for alle involverte. Jo tidlegare frysingsdatoen er, desto betre for planeten". Det er mykje å spille for. Forhåpinga er at dei utviklande økonomiane ikkje vil ta mellomstegangar, men vil gå etter dei mest avanserte og bærekraftige alternativane. Uvanlegvis er industrin og miljøaktivistar ganske godt samde på behovet for ein tidlig utfasing. Styresmakter og private givare er viljuge til å gå inn i bruddet og i forrige månad tilbød dei 80 millionar dollar for å skyndere omgangen. Det er òg håp om at nye kjølerolantar òg vil skapa meir effektive kjølemekaniser. "Om du økar effektiviteten til luftkondisjonering i rommet ditt, kan du dobla klimafordelakta av å nedta HFC", sa Durwood Zaelke. "Dette er ein svært god mulighet, og dei har sett saman ein fond som er utformad som ei bro til større kjelder for finansiering". Men i lys av den nært forestående ratifiseringa av Paris-avtalen og ein ny avtale om utslepp frå flyveindustrien, er det meir press på at samtalene i Kigali skal lykkes. "Eit møte som dette har sine høgare og dårlegare sider, vi vil gå gjennom den syklusen", sa Durwood Zaelke. "Vi vil berre landa på toppen, det er nøkkelen". Følg Matt på Twitter @mattmcrathgBBC og på Facebook.
Kjemikaliane som vert brukt i kjølerie og luftkondisjonering, vert sannsynlegvis sett at dei snart skal avvikjast om delegatane i Rwanda denne uken kan nå til ein avtale.