I fjor ramma store flomar nord og midt i Wales, og ein kvinne døydde. Miljøminister John Griffiths kunngjorde at den walisiske regjeringa har planer om å bruke 47 millionar pund i 2013/14 på ordningar som skal verna 1000 heimar. Men det er sannsynleg at det er mindre enn det summet som vart brukt på flomforsvar og å takle kysterosionen i dei to foregående åra. "Vi veit at klimaet vårt endrar seg, og som eit resultat av det, er vi i ferd med å sjå, og har allereie sett, ei auke i regnfall og storm", sa Griffiths. Ved å arbeida saman og dela kunnskap "kan vi økja motstandsdyktigheita vår mot flom i Wales", sa han. "Forhaldande investeringar i å forvalta flom- og erosjonsrisikoen i kysten er ein viktig del av arbeidet vårt for å forvalta flomrisiko, og til tross for ein nedskjerning i det totale budsjettet vårt frå den britiske regjeringa har den walisiske regjeringa halde fram med å investera i dette området". "I 2013/14 investerar eg 47 millionar pund i valds- og erosjonsrisikostyring som skal betale for store valdsvernsprogram i nokre av dei mest sårbare samfunn i landet, inkludert Swansea Valley, Fairbourne, Corwen og Coldbrook, Barry. Dette ville verna 1000 heimar og bedrifter som for tida er i fare for flom. Den 47.2 millionar pund som er tillaga for neste finansår, samanlikna med 52.7 millionar pund i år og 51.9 millionar pund i året før. I tidlegare tid har det vorte tilgjengelege ekstra finansiering i løpet av året, noko som tyder at mengda som til slutt blir brukt, kan auka om det same skjer igjen. "Ein gruppe er oppretta for å gå vidare med dette arbeidet, og når det nasjonale investeringsprogrammet er fullført, vil det vera mulig å rangera områda i Wales etter risiko for alle kjelder til flom og erosjon på kysten". I fjor var det katastrofale for flom i Wales. I juni fall det regn på ein månad på 24 timar i Ceredigion, som slo Aberystwyth og dei omliggende landsbyane, og som fekk folk til å sitja fast i heimane sine og oversvømde husvognparkar. I november døydde ei 91-åring og over 1000 menneske måtte forlate heimane sine etter at Elwy-elva brast i St Asaph i Denbighshire. I desember traff store flomar Glamorgan-dalen, medan heimar i Ystalyfera i Swansea-dalen vart evakuerte etter at jordskredde førte tusenvis av tonn jord ned på ein veg. Emyr Roberts frå Natural Resources Wales, eit nytt byrå som overtar ansvar for Miljøbyrået Wales, Landkreft i Wales og Skogbrukskommisjonen neste månad, sa at han meinte Wales hadde den rette tilnærminga til flom i fortiden. "Det er sjølvinnlysande at svaret på mange område er å heita på flomforsvar, men vi legg meir og meir vekt på samfunn - å heita på vitskapen om kva flomrisikoane er og kva enkeltpersoner kan gjera for det", sa han. "Vi arbeider sjølvsagt tett med nødhjelpstjenestene, men eg trur at toppmøtet... vil sjå på langtidsspørsmål og måtar vi kan bruka det naturlege miljøet på for å lindra problemane med flom". Kommunalminister Carl Sargeant sa at den lokale samfunnet hadde ein viktig rolle i å takle utfordringane som er forårsakte av dårleg veður. "Det er viktig at tjenestene kjem saman og arbeider hardt for å redde liv, verna eigedomar og hjelpa samfunnet til å gjenoppretta seg", sa Sargeant. "Dette vart demonstrert i alvorlige flomtilfeller i fjor, og vi skylder nødhjelpa vår takknemlighet for profesjonalismen, engasjementet og dedikasjonen deira".
Det er eit toppmøte der ein vurderer korleis Wales kan svara på den vaksande trugmen frå flom.