Kirsty Williams sa at dei hadde "ansvar som forvaltarar av samfunnet, byen og landet", i eit tal i Cardiff. Folkeavstemninga viste at "idee om samhøyre" var "kanske svakare enn vi hadde forventa oss", varna ho akademikarar. Brexit blei likevel støtta av 52,5% av veljarane i Wales, med 47,5% som støtta Remain. Mandag sa førsteminister Carwyn Jones at Wales må koma seg vekk frå misbruket og bitterheten i folkeavstemningskampanjen. "Seier som hjelper til med å bøya historia mot framgang - feminisme, opna for utdanning, sivile ord og andre, borgarrettar, til og med avviking - kan vera langt meir sårbar enn vi hadde trudd", sa Williams. "Valet viste at når folk og samfunn trur at framgang er til gagn for andre - i staden for for dei sjølve, familien eller samfunnet i det heile - vil dei tru at dei ikkje har noko å tape ved å stå imot dette". Williams sa at folkeavstemninga hadde avslørt "distansen mellom campus og samfunnet". "På britsnivå var det altfor lett å avvisa kampanjen mot EU som ei av eigeninteresse, nesten utelukkende fokusert på inntekter". "Dette er ikkje for å fria politikarar og regjering frå kritikk, langt frå det. Men det er absolutt på universitetene å reflektere over avstanden mellom campus og samfunnet som er avslørt av folkeavstemninga". Williams har òg kunngjort at ho skal skipa ein arbeidsgruppe for den walisiske høgare utdanninga for å rådgje dei om "påverknaden og mulighetane" som oppstår etter at Storbritannia forlater EU. For seks år sidan sa den dåvarande utdanningsministeren Leighton Andrews at universitetsstyringa var "det siste viljen til den utsette" - elitistisk og avskild frå hovudstrømmen i det walisiske samfunnet. Men det var likevel ei meir nyansert melding som viste at institusjonane som får millionar i offentlege pengar, burde gjera meir for samfunnet og landet. "Dei kan ikkje gjemja seg bak veggene til dei flotte bygningane sine - dei må vere ein del av samfunnet der dei er plasserte og landet som helhet - dei kjenner til det", sa ho til meg seinare. Universitetane svara med å seia at dei er forplikta til å bryta gapet og at dei vil bygge på det dei allereie gjer i samfunnet. Og både regjeringa og universitetene vil håpa at Diamond Review om finansiering av høgskulde, som skal rapporteres seinare denne månaden, vil gå ein eller annan veg for å løysa spenningen mellom dei om finansiering. "Det finst nokre kløte av visdom i denne talen, og få ville argumentera for at kløfta mellom campus og samfunn har auka i løpet av ei generasjon", sa han. "Men forslaget om at beslutningen til Wales om å forlate EU på ein eller annan måte har sett utdanning, sivile rettar eller feminisme i fare, er absolutt nonsens". Han la til: "Vi er stolte av dei suksessane vi har vunne, men vi kan gjera meir for å ta imot og verdsette den kulturelle og sosiale mangelen i samfunnet vi bur i".
Universitetar bør hjelpa til med å gjenforena det walisiske samfunnet etter at Brexit-avstemninga er av, har utdanningsministeren sagt.