Andelen var betydeleg høgare enn dei som fekk den spesielle målen i statlege skular der tallet er mindre enn ein av åtte. Forskjellen har kome til syne etter ei analyse av offisielle eksamendata av BBC Radio 4s Today-program. Men rektor i ei helskul i Suffolk sa at dei ulike prisane vekte "seriøse spørsmål". Studentar får ekstra tid, vanlegvis meir enn tre timar, til å fullføra ei to- og ein halv timar lang eksamen, på grunn av særskilde behov eller funksjonshemming som dysleksi. I fjor i GCSE- og A-nivåprøvingar vart meir enn 27 000 fridde skuleelever tildelt overtid - som representerte nesten 20% av alle kandidatane i sektoren. I statlege institusjonar fekk rundt 200 000 studentar overtid, som representerte mindre enn 12% av alle studentar i statlege sektor som tok eksamen. Joint Council for Qualifications (JCQ), som representerer dei største eksamenane i Storbritannia, sa at det var viktig at arrangementane vart godkjent berre for dei som trengde dei. I ei uttale sa dei: "Det finst ei streng prosess for å sikre dette, inkludert årlege inspeksjonar, og vi granskar denne prosessen kvart år. "Rettferdigheit blir sikra ved at prosessen er den same, uavhengig av plassering eller type skule eller høgskoler". Geoff Barton, hovudlærar ved King Edward VI-høgskole i Bury St Edmunds, klandra det for å ha "høgt sats" på at skulane skal rekna med resultat og toppskursar. "Om dei får særleg omsyn, ser ut til å vera noko som ikkje berre er i interesse for barnet, men kan òg ha ein effekt for skulen". Han la til: "Det data gjer er å reisa nokre seriøse spørsmål for skule". Peter Hamilton, talsmann for akademisk politikk ved HMC og rektor for Harberdashers' Aske's Boys' School i Borehamwood, sa at den uavhengige sektoren kunne søkja om hjelp til elevane "på grunn av stadig betre overvåking og kunnskap om særskilde behov". Han sa: "Vi er òg heldige for å ha gode ressursar og spesialiserte avdelingar, som kan mangla i skular som blir vedlikehalda av staten. "Alle leiarar vil sjå læringsstøttepersonell få den tid og pengane som trengs for å sikre at alle elevane kan kreve rettane sine". Vaktdogen sa at data tyder på ei viss variasjon mellom typer eksamenssenter. Det sa at skilnaden delvis kan forklara seg "av evne og viljen til sentra til å identifisera studentar som har rett til ein rimelig tilpassning". Både statleg og privat sektor som er involvert i datasammenlegningen inkluderer særskoler, der det er meir sannsyn for at studentar treng tilgangsarrangeringer. Ofqual sa at talene frå den private sektoren inkluderte uavhengige spesialskoler som kan ha ein innverknad på prosentandelen når ein samanliknar. Ei uavhengig kjelde frå spesialskoler sa at talet på studentar som deltar i slike eksamen var relativt låg. Det er ikkje sannsynleg at det vil ha ein signifikant innverknad på samanlikninga mellom sektorane. I 2014 brukte programmet Today for første gong lovene om informasjonsherredøme for å spørje JCQ om tall om tilgang til ulike typer skular.
Ein av fem studentar på uavhengige skular fekk lengst for å fullføra eksamen i fjor.