Det kvite huset og utanriksdepartementet sa at planar om opp til 300 nye heimar og ein industrizon var å minka utsikta for ei to-stat-løysing for den israelske-palestinske konflikten. Israel insisterte på at mindre enn 100 heimar var godkjent. Utenriksdepartementet sa at dei nye heimane ville byggjast innanfor området til ein eksisterende bosetning. "Etter nesten 50 år med systematisk israelsk kolonialisering og krigsførande militær okkupasjon av staten Palestina, må USA gjennomføre dei nødvendige verktøyane for å få slutt på israelske bosetningar, inkludert gjennom FN-trygghetsrådet, avslutta finansieringen til Israel, og stoppe finansieringen av bosetningar gjennom amerikanske organisasjonar som driv fram vald og diskriminering mot palestinarar", sa han. Om lag 570.000 israeliarar bur i over 100 bosetningar som er bygd sidan Israels okkupasjon av Vestbredden og Austjerusalem i 1967. I juli varna verdshærane for "evig okkupasjon og konflikt" mellom israeliar og palestinarar. "Tåka av den israelske regjeringa ved å kunngjera denne avtalen undergraver søken etter fred", sa talsmannen for Det hvite hus, Josh Earnest. Det var "dybelt uroleg", sa Toner, fordi Israel hadde kunngjort det så snart etter at USA den siste månaden hadde samde på ein 10-årig militærhjelp på 38 milliarder dollar for landet. Men utenriksdepartementet i Israel sa at dei nye einingane ikkje utgjev ein "ny bosetning". "Dette huset skal byggjast på statsjord i den eksisterande bosetninga Shilo og vil ikkje endra kommunal grense eller geografisk fottrykk", sa ei uttale. "Den verkeleg vanskelege situasjonen for fred er ikkje bosetningane - eit spørsmål om den endelige statusen som kan og må løysast i forhandlingar mellom partane - men den vedvarende palestinske avvisinga av ei jødisk stat på nokon som helst grense", la han til.
USA har "krenkt fordømd" Israel for å ha godkjende planar for nybygging på den okkuperte Vestbredden.