Det å få ein baby er ein gøy tid for dei fleste kvinner - men for ein av ti kan graviditeten og perioden etter fødselen vera alt annet enn rosen. Depresjon, angst og stress kan vera dei mest påtrengande kjenslene dei opplever, og om dei ikkje blir behandla, øker risikoen for at dei utviklar seg til alvorlige psykiatriske lidingar, som skizofreni, psykos og spiseforstyrrelser. Den psykiske helsa til denne gruppa kvinner under graviditeten og etter fødselen - om sjukdomen var til før eller først - har vore ein særleg bekymring for psykiske helsepersonell i ei tid. Psykiske lidingar er årsaken til 7% av alle mord under graviditeten og seks månader etter fødselen. Hugsjeldet til NICE, den helse-overvåkjaren, seier at kvinner som risikerer å få psykiske helseproblemer, bør få ekstra støtte i alle stadier av graviditeten, få ei plan for å halde seg i stand til å halde seg i stand til å halde seg i stand til å ta seg til, og få råd om dei tryggaste og mest passende medisinane som kan tas under graviditet og amming. Men Maternal Mental Health Alliance (MMHA), som representerer meir enn 70 organisasjonar forplikta til å betra den psykiske helsa til mødre og born, seier at dette ikkje skjer i mange delar av landet. Dr. Alain Gregoire, konsulent og æreslærar i perinatal psykiatri, og formann for MMHA, seier at dette feilen kostar liv. Og så er det kostnaden for samfunnet, påpeker han, på £8 milliarder per år i tap av inntekter og helsestøtte. "Det er ein svært kritisk tid i kvinnenes liv, og det er viktig å få det rett". Etterforskinga høyrde at frøken Bevan slutta å ta antipsykotiske medisinar noko tid før dottera hennar vart fødd, fordi ho ville amme. "Det finst mange medisinsk alternativ som er tilgjengelege utan bevis for risiko for barnet, medan det finst klare bevis for at ei kvinne som er sjuk, ikkje er god for mor eller barnet". Det er aldri tilrådt å slutta å ta medisin plutseleg, og det kan unngås fordi det alltid finst andre effektive behandlingsalternativ, seier han. Det var ikkje ein sjanse til å snakke om det, og ingen invitasjon til å prate om det frå nokon eg såg". Det var først etter fødselen at Rachael innrømde til ein helsepersonell at ho følte seg avskilde, einsam og deprimert. Ho hadde òg opplevd å tenkja på å ta livet av seg. I løpet av ein tolvmånedars venta på snakkterapi på NHS, var ho avhengig av familie og vener for å hjelpa henne til å klare seg med postnatal depresjon kvar dag. Og i mellomtiden, oppretta ho eit veldedigt organisasjon for å tilby råd og støtte før og etter fødselen, kalla PANDAS Foundation. Ho seier at Charlotte Bevan-undersøkelsen viser kor viktig det er for gravide kvinner å kunne snakke om sinnsveiten sin. Rachael vil at kommunikasjonen mellom helsepersonell skal bedres slik at kvinner som ho får god støtte under graviditeten. Ho trur òg at leger og jordemenn treng ein betre forståing av sinnsveiten slik at dei kan stille dei rette spørsmålene og tilby støtte på dei rette tidene. Om eller når den mentale helsa til ei gravid kvinne forverrar seg, seier retningslinjene at alle kvinner med eit barn under eit år skal få eit sted på ein av dei 17 spesialiserte psykiatriske vaktsentrumene for mor og barn i Storbritannia. Eit anna kart over spesialiserte samfunnssamfunn for psykisk helse-team i heile Storbritannia viser at det finst ei svært ulik tjeneste, med dei fleste områda som har eit svært grunnleg nivå av forsyning, eller ingen i det heile tatt. "Sidan 2010 har talet på innleggs-mor- og-baby-enhetar som spesialiserer seg på å ta vare på kvinner i løpet av peri-natal perioden nesten dobla, og vi har trent meir enn 600 perinatal psykisk helse-besøkings-meister". Det kongelege collegeet for jordemenn har sagt at det trengs fleire jordemenn med spesialistutdanning i psykisk helse for å arbeide med kvinner i risiko. Men dette er avhengig av at generelllege leger, jordemenn og helsebesøkingsbesøkingspersonar anerkjenner at pasientene deira lid i utgangspunktet. NHS England anslår at rundt 3% av kvinnene som føder kvart år skal til psykiatrisk hjelp, og 1% vil ha behov for spesialistvård på mor- og barnehjelp. Det er 6.700 kvinner med alvorlege psykiske sjukdomar som treng spesialisthjelp. Dei er på ein av dei ulike måla av psykiske sjukdomar som kan påvirke gravide kvinner - alt frå mild til alvorleg. Rachael tok ikkje medisinar for tilstanden si. Det einaste ho ville var å snakke med nokon som følte det same som ho, så ho kunne føle seg normalt. I staden, lid ho i stillhet.
Familien til Charlotte Bevan, som vart funne i Avon Gorge med døtrene sine på fire dagar, har kome med ei spesiell helsestasjon som hjelper kvinner med alvorlige psykiske problemer før, under og etter fødselen.