Siden april har dømde kriminelle i England og Wales mått betale mellom 150 og 1200 pund for å betale for saken sin. Ledsmenn i domstolsutvalget sa at skulda, som ikkje er sett på med pengar, skapte "seriøse problem" og ofte var "grovt uproporsjonalt". Det er fastsett etter typen sak, med det minste avgifta for domstolsdomstolar og det maksimale for kronsaker. I mars sa den daværende justisministeren Chris Grayling at avgifta ville sikre at kriminelle "betala sin veg". Men formannen for den tverrpartilege komiteen Bob Neill sa: "Bevisane vi har motteke har ført til alvorlige tvil om korleis avgifta fungerer, og om den, som er utformad i dag, er i samsvar med prinsippane om rettferd". Han la til at "i mange tilfelle er det grovt uproporsjonalt" og skapte "perverse insentiver - ikkje berre for tiltalte å kjenna seg skyldig, men for dommarane å redusere tildelinga av kompensasjon og straffavtalekostnader". Det refererte til tilfellet med ei kvinne som hadde innrømmet å ha stula fire pakkar med Mars Bars som var verdt 75p, og sa at ho "ikke hadde ete i dagar" etter at styreskedelen hennar var sanksjonert. Ho vart dømt til å betala 150 pund straffdomstolsgebyr i tillegg til 73 pund bøte, 85 pund kostnader, 20 pund offertilskudd og 75 pence kompensasjon. Komiteen sa òg at dei var "høy skeptiske" til regjeringa som hevdar at avgiftene kunne gje ein nettoinntekt på mellom 80 og 160 millionar pund per år til 2023 - med ein årleg kostnad for innsamling på rundt 20 millionar pund og ein regning på 5 millionar pund for å fengsla avlatarar. Justisdepartementet sa at bekymringane var noterte og at utførselen av avgiften vart halde under kontroll. Han kom etter at justisminister Michael Gove tidlegare denne månaden hadde sagt til parlamentet at skulda til gjengjelding ville skapa inntekter og hjelpa til å "sikre at skattebetalarane ikkje er den fyrste avgangshøva for å støtta kor rettane våre fungerer". Men Frances Crook, sjef for Howard League for Penal Reform, sa at straffavtalen var "urrealistisk og urettferdig" og ba Justisdepartementet om å "sondera denne politikken med ein gong". "Unsynlege har vorte trengt til å kvitta seg med skulda, og å gje fattige folk pengar som dei ikkje har, vil aldri fungere", sa ho.
Det er ein parlamentarisk kommisjon som har sagt at det burde leggjast av med straffavgiftene, ettersom det har "gjevne tvil" om fordelene med avgiften.