IFG seier at det vil vera naudsynt lovgivningar for å setja opp nye politikk på område som toll og innvandring. De ekstra måra vil setja "en enorm byrde" på parlamentet og regjeringa, seier tenketanken. Halsetnaden til SNP kan òg påvirke vedtaket av brexit-lover, legg han til. I rapporten sin, Legislating Brexit, seier IFG at med den gjennomsnittlege dronningens tale som kunngjer berre 20 nye lovforslag, vil innføringa av 15 brexit-lover før Storbritannia ein gong går ut av EU "late svært lite rom for ikkje-brexit-relatert lovlegging". Rapporten kjem då Theresa May reiser til Swansea med Brexit-ministeren David Davis, der ho skal snakke om den "kjære unionen" i Storbritannia. Statsministeren vil møta førsteministeren i Wales, Carwyn Jones, og lokale næringsliv, medan ho prøver å visa at ho inkluderer alle områda i Storbritannia i forhandlingane med EU. Mrs May vil seia: "Eg vil at kvar del av Storbritannia skal kunna utnytte dei høve som er framme". IFG-rapporten spår at dei nye lovforslagane skal vera tilsett til Great Repeal Bill, som vil avskaffa European Communities Act frå 1972, som bane vegen for at Storbritannia skulle bli medlem av EØS, og dermed avslutta den rettslege autoriteten til EU-lova. IFG - ein uavhengig veldedighetsorganisasjon som har som mål å auka regjeringa sin effektivitet - seier at avdelingane vil måtte "meriterast prioritera" andre lovverk og finna andre måtar enn lovgivningslege for å få lovene gjennomført, særleg med tanke på den smale majoriteten i regjeringa i underhuset. Det varnar om at dette vil føre til at ministrane må finna ein fin balanse mellom å gje for lite parlamentarisk kontroll og for langvarig, grundig gransking av lovgivningen som er relatert til Brexit. "Den holdning som det skotske nasjonalpartiet (SNP) tek til vedteksten av lovgivningar som er relatert til Brexit i Westminster, kan påvirke den smidige gjennomgangen av lovgivningen i parlamentet, om dei slår seg saman med Arbeiderpartiet og dei konservative opprørarane", seier rapporten. Dr. Hannah White, forskardirektør for IFG, sa at regjeringa hadde avgrensa ressurser til å utarbeida ny lov og lovforslag om Brexit ville ta ein "stor del" av kapasiteten til å lovgje på andre områder. "I den første sessjonen etter valet i 2015 vedtok regjeringa 23 lovforslag", sa ho til BBC Radio 4's Today. "Dette er omtrent kapasiteten til å utarbeida desse lovforslagene i regjeringa og til å passera dei i parlamentet, når det gjeld tid". Realisasjonen, foreslo ho, var at regjeringa sine heimlege prioriteringer ville "ta ein hit i dei neste to sesongane". "Det må vera noko alvorleg prioritering i regjeringa for å finne ut kva anna skal til for å få til utanfor brexit-lovgivningen. "Lovgivningen som krevst for Brexit vil gje lite tid til parlamentet for noko anna - og for å få det til å gå bra vil det kreve ein stor mengd lovforslag og sekundær lovverk som skal gå gjennom av parlamentet mot ein hard tidsfrist". Dronningen gav kongeleg samde til EU-loven (Notification of Withdrawal) i forrige uke, og opna vegen for Theresa May til å starta forhandlingar om å forlate EU. Lova gjev statsministeren lov til å underrette Brussel om at Storbritannia forlater EU, med ein toårslange prosess med utgangsforhandlingar som følgjer. Mrs May seier at ho vil sette i gang prosessen før slutten av måneden.
Parlamentet må kanskje gjennomgå opptil 15 nye lovforslag for å få til ein brexit, og det er ikkje mykje tid til andre lovgivningar, har Institute for Government advart om.