Det er eit av ei rekkje tiltak som regjeringa vurderer i samráðinga sin om å nedtåla lønningane til selskap. Andre forslag inkluderer å forbetra effektiviteten til lønnskomitear og avstemningar om lønnspakke. Det kjem etter at Theresa May synte å rykke seg tilbake frå planar om å tvinga selskap til å utneine arbeidarar til styresorganene sine. Regjeringens grøne bok, publisert denne uken, har som mål å auka tilliten til næringslivet i møte med auke i anti-globalisering og anti- næringslivssentiment. I tillegg til å ha ei styring som er i stand til å gje arbeidstakarane råd, er det i dag ein styring som er i stand til å gje arbeidstakarane råd om å gje arbeidstakarane høge lønn. I september sa fagforeninga TUC at forskinga hennar viste at den gjennomsnittlege FTSE 100-sjefen blei betalt 123 gonger den gjennomsnittlege heltidsløna, og at medianløna til store FTSE 100-direktørar hadde auka med 47% i fem år til 2015 til 3,4 m. Som ein del av den foreslåtte ombygginga har statsansette sett på tiltak som er teke i andre land, inkludert USA, Frankrike og Australia. "Førsteplassen i verdspolitikken er å styrkja selskapene, men vårt sterke rykte kan berre haldast ved at regjeringa og næringslivet regelmessig granskar og oppgraderer styringa vår. "Gode styresett hjelper selskapene til å ta betre beslutninger, til nytte for dei sjølve på lang sikt og økonomien generelt - og sikrer offentleg tillit til britiske næringsliv og sørgar for at Storbritannia er det beste stedet i verda for å gjere business". Publikasjonen av grønnboka kjem etter at May vart tvungen til å avvisa påstand om at ho hadde avvanda planar for at arbeidarane skulle ha noko å seia om korleis selskapene deira vert styrte. Ho utelukka å innføra fastleggingar av arbeidarar i styresmakter når ho gav eit foredrag til CBI denne viken. Dagar seinare slo sjefen for økonomien i Bank of England, Andy Haldane, seg til selskapsleiarane for å avvisa forslag om årlege bindende stemmer om lønn og publisering av lønarforhold. Han sa òg at lønarkvoter ikkje "gjev seg til gyldige samanlikningar mellom selskap" og at det sannsynlegvis ville auka misforståinga om løna til leiingsleiarar og potensielt skapa "perverse insentiver". I staden argumenterte rapporten for mindre komplekse lønarstrukturar, ein "Fair Pay Charter" og å gje aksjonærane meir makt til å seia noko om løna til leiingsleiarar.
Største selskapene i Storbritannia må avsløra lønnsforskjellen mellom selskapa og gjennomsnittlege arbeidarar, i henhold til nye regjeringsforslag.