Han lovde seg i ein ramadan-melding til muslimane, som har vorte mest ramma av forbodet. Regjeringa stengde 13 somali-relaterte firma i april, og sa at dei ville hindre militante islamistar i å bruka dei til å finansiera angrep. Kenyatta, i meldinga si for å markera den islamske heilage månaden, sa at han hadde sett til forslag om å heva forbodet på selskapene. Han hadde difor pålagt sentralbanken å "utgå omgående allmenne forskrifter" for aktiviteten til selskapene, "som vil få oppheving av oppheving". Forbodet vart innført etter at den somaliske militante islamistiske gruppa al-Shabab drap 148 menneske i eit angrep på Garissa University College i nordøstlege Kenya. Det har vore ein liknande undertrykkinga av selskapene i Storbritannia og USA der regjeringane har vedteke strenge lovar om hvitvasking av pengar som gjer det vanskeleg for bankane å takle dei. FN anslår at somaliar i diasporaen, som nesten alle er muslimar, sender heim rundt 1,6 milliarder dollar årleg, betydeleg meir enn utanlandsk hjelp. Mer enn 40% av somaliane mottar overføringar, der mesteparten blir brukt til grunnbehov, inkludert mat, klede, medisin og utdanning, ifølge ein FN-undersøking. Somalia har ikkje hatt ein fungerande regjering sidan fallet av Siad Barre-regjeringa i 1991, og har vore kringsett av religiøse og klankonflikter.
Kenya sin president Uhuru Kenyatta har sagt at pengeoverføringsfirma vil ikkje bli forbudt, så snart sentralbanken presenterer nye retningslinjer for aktivitetane deira.