Reguleringsorganet har samde seg på å auka mengda av vekt grafitsteinar i kjernen av reaktoren ved Dungeness B i Kent. Steinar, som nedbryter over tid på grunn av stråling, er avgjørende for tryggleiken. Sikkerhetsmarginane dekker tusenvis av grafitsteinar i kjernen av dei 14 eldre avanserte gasskjølede reaktorane i Storbritannia. Men steinarne, som er omtrent ein meter høge, sprekk og byrja å miste vekt på grunn av tiår med stråling, og det kan påvirke sikkerheten. Mark Foy, vise-sjefinspektør ved Office for Nuclear Regulation, sa: "Vi vil vera i stand til å samde oss om at 8%-grensen skal vera innført i løpet av dei neste få vekene. Aldring er eit atomtryggleikspørsmål". Som ein del av denne aldringsprocessen var det pålagt at lisensiaten regelmessig skulle overvåka og inspeksjonere reaktorane. Steve Thomas, professor i energipolitikk ved University of Greenwich, sa: "Det er ikkje godt å møta grenser, og det første dei [ONR] gjer er å flytta målpostane". Foy understrekte at ONR var ein "robust regulator" og at dei hadde følgt den rette prosessen. "Om vi føler at bevisene dei [EDF] har gjeve er robuste og tilstrekkelege til å underbygja 8%-saken, vil vi vera samde", sa han. Grafitsteinene er ein del av atomkraftverk i Storbritannia og dei fungerer for å moderere kjernefysiske reaksjonar; det vil ikkje fungere utan dei. Steinene kan ikkje byttes ut, noko som tyder at dei blir nøye overvåka ettersom reaktorane aldrar. Dei vert skadde gjennom år med intensiv bombardement av stråling og effektene av kjølemiddel CO2 på materialet. Ei forvrenging av grafitkjerne kunne hindra at kontrollstangen blei sett inn, som sløygde reaktoren i ein nødsituasjon. EDF sa "tryggleik for offentlegheit og arbeidarane våre er vår overordna prioritet" og selskapet tok ein "forsiktig tilnærming" i tett samarbeid med regulatoren og dei opererte med "veldig konservative tryggleikmarginar" og tryggleikskrav var "strenge". Men ved å flytta grensa for grafit kan Dungeness berre halda fram til byrjinga av 2020, men det er likevel tre år mindre enn EDF ville, og det kan vera at det må be om ei anna økning i tryggleiksgrensa. Prof Paul Mummery, frå Manchester University, var samde om at dei opprinnelege grensa var "konservative". Men han sa at to problem med grafitkrasking og vekttap tyder at det kan vera "unøkonomisk" for EDF å halda alle dei 14 AGR-reaktorane i gong på lang sikt, fordi regulatoren kan insistera på at det skal vera fleire inspeksjonar for å demonstrera tryggleiksnivået. "Dei [EDF] gjer gode framgangar, men eg kunne ikkje seia med absolutt tillit at dei vil nå 2023," sa han. Det var ein "ingeniørdom", sa han, men "ingen kunne vera sikker". "Det var meir vekttap enn forventet i Dungeness B, og det har ført til ei viss usikkerhet om den fortsette driften". AGR-reaktorane bidrar med kring 15% av elforsyninga i Storbritannia, ifølge professor Thomas. Han sa at EDF ville at dei gamle AGR-reaktorane skulle vara til den planleggjerde neste generasjonen av kjernefysiske kraftverk kom i drift etter 2023, men han sa at det nådde eit "krysspunkt".
BBC har lært at ein viktig sikkerhetsgrens ved eit av britske kjernefysiske kraftverk blir løyst for å gjera det mulig å utvide levetida til reaktoren.