Mange utviklingsland vil freista å avskjerma utslepp i karbon ved å sette av skogareiser som reservat. Men ekspertar er urolege for at det å skapa nasjonalparkar ofte innebærer å fjerna folket som bur i desse områda. Undersøkelsen tyder på at å utnevne skogreservat i Liberia og Demokratiske republikken Kongo kan forflytta så mange som 1,3 millionar menneske. Med finansiering frå Noreg har Liberia foreslått at 30% av skogane deira skal bli verna arear til 2020. DR Congo, som er finansiert av Tyskland og Global Environmental Facility, har som mål å avsette 12-15% av skogareisene sine. "Regjeringar har mål om å utvide dei verna områda sine, og no, med ny klimakonto, er det ein risiko for at dei skal utvide på ein måte som ikkje respekterer lokale rettar", sa Andy White, frå Rights and Resources Initiative, kampanjegruppa som støtta forskinga. "Det kan føre til at millionar av menneske blir flytta". Analytikarar seier at denne typen flyting har skjedd i Afrika sør for Sahara, Sørøst-Asia og Latin-Amerika, og at det til tider har ført til valdelege konflikter. "Eg trur ikkje at det internasjonale samfunnet vil trilla landsbybornar i Liberia - men eg trur at om vi tek dette som ein måte å gjera det på, vil det bli det resultatet", sa Constance Teague, frå Liberias Institute for Sustainable Development. "Vi må anerkjenne at innfødde samfunn respekterer skogen, og at dei har arbeidd med den i hundrevis av år. Liberia har det største skogområdet som er att i Vest-Afrika, i stor grad på grunn av innfødde folkeslag, la ho til. Rapporten ser òg på kostnaden for å kompensera for tap av land i Liberia og DR Congo, som går frå 200 millionar dollar til over ein milliard. Det viktigaste argumentet for å oppretta reservat er: Og Mr White sa: "Vi må gje bevis som gjer det klart at skogen er full av menneske, og det er meir fornuftig å hjelpa dei enn å kasta dei ut. "Der urfolk har rett til å verna seg og kan bruka skogane sine til å få levebrød, har dei meir karbon per hektar enn på beskyttede areal". "Dei er aktive beskyttere, du treng ikkje betale ein parkeringsvak, for dei vernar skogane sine, og det er det verda treng". Omtrent 1,5 milliarder urfolk bur eller hevdar mesteparten av jorda i verda - men, ifølge ei studie som vart publisert i fjor, har dei lovlege rettar til berre 10 prosent.
Paris-avtalen om klimaet kan gjera millionar av skogfolk heimløse, ifølge ein ny analyse.