Han var ein av dei fem EU-leiarane som deltok i toppmøtet i Brussel før han drog av stad, og samstundes diskuterte om EU-tiltaket sitt til Brexit. Dei 27 som var att, var samde om at EU-kommisjonen skulle ha hovudrollen i forhandlingane. Samstundes har Philip Hammond, kansler i EU, nedvurdert påminningane om at det kan ta ti år å nå til ein handelsavtale. Han sa til BBC: "Eg forventar ikkje at det vil ta så lang tid", etter at britiske ambassadør Sir Ivan Rogers i EU hadde sagt at andre i Europa trudde at dette kunne vera tilfelle. Statsministeren var i Brussel torsdag for eit møte i Det europeiske rådet. Ho forlét toppmøtet utan å svara på spørsmål om Brexit, men den irske statsministeren Enda Kenny sa til journalistane at ho hadde gjeve ei oppdatering på høgefordomssaken som den britiske regjeringa er involvert i, om ho kan handla alene i å utløse artikkel 50 - den formelle starten av Brexit. Han la til: "Hun vil gjerne at spørsmålet om britiske borgarar som bur i Europa og europeiske borgarar som bur i Storbritannia skal tas opp i den tidlege delen av diskusjonane som føregår". Ein talsmann for Downing Street bekreftet fredag at statsministeren hadde reist spørsmålet og var klar over at ho vil sjå spørsmålet løyst så snart som mulig. "Vi har vore veldig klar over at vi vil utvide desse rettane til EU-borgarar her, så lenge det finst gjensidige avtaler for britiske borgarar i EU". Spørsmålet om kva som skal skje med dei 2,9 millionar borgarane frå andre EU-land som har gjort Storbritannia til sitt heim i dei siste åra, er eit av dei mest kontroversielle som kjem etter at Storbritannia stemde for å skiljast frå EU i juni. Regjeringa har sagt at ho ventar ein rask løysing av spørsmålet når offisielle samtalar om vilkårene for at Storbritannia skal skiljast frå EU byrjar, noko som ho tenkar å skje neste vår. Men ho har ikkje gjeve nokon garantiar for framtida statusen deira - og han seier at dette er umogleg utan liknande garantiar for dei omtrent 1,2 millionar britiske som bur i Spania, Frankrike, Italia og andre EU-land. Bildar frå toppmøtet som vart spreidd på sosiale medier synest ut som om May såg ut som om ho ikkje hadde nokon å snakke med. Men Katya Adler, redaktør for BBC Europe, sa at andre videoar viste henne chatta med EU-leiarane, medan den tyske parlamentarikaren Stephan Mayer sa at meldingane om at statsministeren var frysta ut var "villledende". Mayer, som er talsmann for innvendige saker for den tyske kansleren Angela Merkel, sa til BBC Radio 4 i dag at det var "makeleg" at dei 27 EU-leiarane møtte utan May, etter det formelle toppmøtet, for å diskutera framgangsmåten sin til Brexit. Presidenten for Det europeiske råd, Donald Tusk, sa at det "korte, uformelle møtet" hadde "bekreft dei prinsippene våre, som er at dei fire fridomane er udelegelege, at det er ein balanse mellom rettar og forpliktelser, og at det ikkje er nokon forhandlingar utan melding". Downing Street har meint at det er mogleg å fullføra ein "skilsmisseavtale" og ein ny handelsavtale med EU innan dei to år som er fastsette etter at Storbritannia påkallar artikkel 50 - den formelle starten av prosessen med å gå ut. Men Mayer frå Tyskland sa at det ville vera "litt naivt" å tru at ein handelsavtale kunne bli gjort om to år. "Det er veldig ambisiøst å fullføra desse forhandlingane innan to år, det er eit stort prosjekt". Kanselar Philip Hammond sa til BBC at Storbritannia ville forhandla om ein Brexit-avtale og at han "parallellt" ville byrja å forhandla om nye handelsarrangementar med EU. Samstundes tyder det på at Storbritannia kan møta ein regning på 50 milliarder pund for å forlate EU, inkludert betalingar for å dekka pensjonspliktar for EU-ansatte. Downing Street sa at Storbritannia ville oppfylle forpliktingane sine medan det var i EU, men at nokon finansiell avvikling etter det ville vera eit spørsmål for forhandlingar. På toppmøtet diskuterte dei òg Syria, kontroll av massevandring til Europa, EU-samarbeidet med Ukraina, samarbeidet med NATO og økonomiske saker.
Theresa May har sagt til EU-leiarane at ho vil ha ein rask avtale i Brexit-forhandlingane om statusen til briter i Europa og EU-borgarar i Storbritannia.