London-universitetets Institute of Education samanlikna ordforståingsprøvingar og lesingavvik av 9.400 briter som var fødd i 1970. Forskarane analyserte data som var samla i alderen 10, 16 og 42. I tillegg til tabloid funn, sa dei at barndomslesing for moro gjorde ordforståinga større gjennom livet, medan høgt utvikla fiktion hjalp vaksne vidare. I ei studie som blei gjennomført i USA, var det ein studie som var basert på ei studie som hadde vore gjennomført i USA, og som var basert på ei studie som hadde vore gjennomført i USA. Leksemålet viste at alle respondentar hadde større ordkraft ved 42-årsalderen enn dei hadde hatt ved 16, med gjennomsnittleg ordforrådskurs som steig frå 55% til 63%. Men dei som hadde lese regelmessig for moro som barn, vann resten, med gjennomsnittleg 67% i 42-årstallet, samanlikna med sjeldne lesarar som hadde 51% i gjennomsnitt. Men sjølv etter at data var analyserte på nytt for å ta høve til desse skilnadane, var det likevel ein forskjell på ni prosentpoeng i ordforrådskvaliteten mellom dei to gruppene ved 42 år. Dette kan vera fordi dei som les ofte i barndomen, heldt fram med å lesa for moro som voksne, skreiv forskarane. "Med andre ord, dei utvikla 'gode' lesehvabbytar i barndomen og ungdommen som dei seinare har nytta av". Men dei fann òg at "det folk las, hadde ein viktig betydning for kor ofte dei las". I samband med aviser fann dei at lesarar av breideblad gjorde større framgang i ordforråd enn folk som ikkje las aviser. Men "lesarar av tabloid gjorde faktisk mindre framgang enn ikkje-lesarar av aviser". Rapporten sa òg: "Dei som las 'høgt' skodespelarverk, fekk større ordforråd enn dei som las mellomhøgt skodespelarverk; og dei som las lite skodespelarverk, gjorde ikkje større framgang enn dei som ikkje las". Undersøkelsen fann at dei vaksne som hadde størst ordforråd var utdanna frå Russell-gruppa av ettertraktade universitet, med ein gjennomsnittlig poengsum på 81% i ordforrådstesten som vart gjort i 42 åra. To tredeler (66%) av denne gruppa fortredde "highbrow" -fiksjon og over halvparten (56%) sa at dei berre las blada.
Dei som les av avisene har mindre ordforråd enn dei som ikkje les aviser, tyder ei undersøking.