Men, ifølgje det islamske samfunnet i Nevada, finst det seks moskeer og rundt 30.000 muslimar i dette oasen av neon. For den islamske minoriteten i Sin City er livet ikkje alltid lett. "Eg får folk som ikkje vil setja seg ved sida min, som hviskar til meg: 'Har ho ei bombe, og vil ho gjera oss vondt?'" seier ho. Denne uken gjekk Abdul-Wahid, 19, med til å fordøma drapene på 14 menneske i California, som er under utredning for å vera eit islamistisk terrorhandling. I ein av dei høgt representerte uttala han seg som ein av dei mest forfekte av alle, og han var ein av dei som hadde sett fram til at han hadde vore den siste til å få lov til å forby seg til USA. Han argumenterte med at slikt språk ville "fanta hatets flammar og leia oss nedover den vegen som fiendane våre vil sjå oss gå". Det er ein trøtt kjensle her om hendingane; eit voldsrikt angrep følgd av ei forventing om at det islamske samfunnet offentleg vil gjenta forpliktinga til fred. "Det er berre inkonsekvent", seier han, "at vi ikkje nemner det når folk blir skutt av hvite suprematister, av folk med forvrudde ideologiar i dette landet som går inn i teater, som går inn i skular, som går inn på abortklinikk, som går inn i kyrkje". Med andre ord, kvifor blir slike mordarar sjelden kalla kristne ekstremistar, sjølv om dei hevdar at dei er drevne av bibellærdom? "Vi ville vore trygge om vi berre refererte til kriminelle som kriminelle, mordarar som mordarar, utan å gje dei religiøse titlar", seier Seifullah, som argumenterer for at svaret til Trump på San Bernardino har "gjeve folk godkjenning" til å vera rasistiske og fanatiserte, "å tru at det er greit å diskriminera ein gruppe menneske for ein annan". Det er folk som omfamnar retorikk hans, og det er skremmende". Då han tala, var mannen i staden i ferd med å føra tal til dei som støtta han på ein demonstrasjon nær Trump Tower-hotellkomplekset. I mengden av folk, avviste mange støttemenn snakka om at den som håpar seg å bli president, gjorde livet vanskeleg for muslimar. "Håper hans kommentarer ikkje fekk det verste fram i dei som kunne ha vore på marginalet", sa Chris Patterson, i ein Trump-trøye, skjerf og skilt. "Før det eg veit, går ingen her ut og angriper folk for det dei gjer", tilfører han. Norma Ash frå Maine, som hadde ein baseball-hatt med sloganet til Trump "Make America Great Again", var meir brennande, og argumenterte for at moskear i USA skulle bli voldsomme. "Eg trur dei burde bombe moskear", seier ho, og klargjør når ho blir spurt om at ho meinar moskear i USA, "Eg trur dei burde fordi dei kjem hit og skaper kløft. Du veit ikkje om dei er dårlege eller gode menneske". 2014 Religious Landscape Study av Pew Research Center fann at 0,9% av dei vaksne i USA identifiserer seg som muslimar. Ei undersøking i 2011 av muslimske amerikanarar, som var grovt sett, var at det var 1,8 millionar muslimske vaksne (og 2,75 millionar muslimar i alle aldre) i landet. Demografiske prognoser vurderer at muslimar vil utgjere 2,1% av den amerikanske folkesetnaden til år 2050, og overgår folk som identifiserer seg som jødar på grunnlag av religion som den nest største trosgruppen i landet (ikke medrekne folk som seier at dei ikkje har nokon religion). Det er ein av dei største utfordringane for ein kvinne å få ei røyst som er som ei kvinne, og det er ein av dei største utfordringane for ei kvinne å få ei røyst som er som ei kvinne. Det var ei einsam røyst, men ein som auka på forvitringane blant muslimane i Las Vegas. "I løpet av dei siste vekene har kommentarer frå menneske som Donald Trump definitivt lagt eld på elden, seier Talibah Abdul-Wahid. "Før eg går til skulen, er eg alltid uroleg, blir dette den siste gongen eg går heim? "Hvis me heldt opp med å ha hijab, om me heldt opp med å seie at me er muslimar, vil det seie at folk som Donald Trump vinner, at me ikkje tek i betrakting grunnloven, og at me trur at me er terroristar, når me ikkje er det".
Du trur kanskje at Las Vegas som pleir med gambling, drikk og levebrød ikkje er den Islam som hevar hovudsaken til.