Det vil vera den første samordna bruken av ei ny teknikk kalla Crispr for å "snipa ut" spesifikke sjukdomsgener for å oppdaga medisinar. Teknikken er billigere, raskare og meir nøyaktig enn dagens metoder. Forskinga skal føres med fire ledende akademiske og industrielle genforskingssenter over heile verda. "Det er ein av dei største framgangsmåta på området bioteknologi på tiår". Mange alvorlige sjukdomar kjem av at gen i menneskekroppen går feil. Genomprosjektet fastsette at menneske hadde om lag 24.000 gen. Dei finst langs DNA-dobbelhelixen i kvar celle i kroppen. Prinsippet er enkelt - legemiddelselskapen ville "snipa ut" det genet som er årsaken til sjukdomen frå DNA-en til pasienten, og deretter bruke det til å testa medisinar for å sjå om dei kunne løysa problemet. På den tida sa presidenten i USA, Bill Clinton: "Barna til borna våre vil berre kjenne kreft som ein stjernebilde", og han hylla fullføringa av prosjektet etter ein ti-årig kappløp som kosta milliarder. Tony Blair, som då var statsminister i Storbritannia, som følgde Clinton via satellitt frå Downing Street, la til: "Altså, så ofte i historia til menneskeleg innsats, kjem det eit gjennombrot som fører menneskeheten over grensa og inn i ein ny æra". Femten år seinare kunne ein undra seg: "Kva ny æra?" Det finst berre ei handfull nye medisinar basert på menneskeleg genome-prosjektet, og sjølv om det til slutt kan bli bevist at Clinton hadde rett, er kreft enno kjent som "kreft". For det første byrja forskarane snart å skjøna at dei fleste vanlege sjukdomar var forårsakte av ei kombinasjon av titalls gener. For det andre er det kostbart og langtidsbrukande å ha genetiske teknikkar for å klippa ut spesifikke gener. Forskarar må laga det som i praksis er "genetiske saks" skreddersy til det genet dei vil klippa ut. Denne prosessen kan ta månader for hvert og eitt gen. Men i dei siste åra har vitskapsmenn utvikla eit sett med genetiske saks som kan skreddersy raskt og billig for å klippa ut eit spesifikt gen. I tillegg til at det er ein viktig del av forskinga, er det ein del av den innovative genomik-initiativen, som er eit fellesverksarbeid mellom University of California, Berkeley, og University of California i San Francisco, og Broad Institute/Whitehead Institute og Thermo Fisher Scientific, som begge har sitt sete i Massachusetts.
Astra Zeneca har kunngjort eit forskingsprogram for å utvikla ei generasjon medisinar som kan behandle genetiske årsakar til mange slømskande sjukdomar.