Hovudinspektøren for skular, Meilyr Rowlands, sa til AM at det delvis var på grunn av "uanselege konsekvensar" av korleis skular blir målt. Ein annan vitne frå Estyn sa at framgangen til dei duglegare lærarane hadde vorte "stoppd". Ministerane var samde om at dei trengte "å gjera meir for å presse dei mest dugelege studentane våre" og innførte endringar for å heva standardane "for alle ungdomar". Rowlands sa at skulane fokuserte på ein prestasjonsmåling som krev at elevane skal få fem GCSEs i klasse A*-C, inkludert engelsk eller walisisk og matematikk. Dette, sa han, oppmuntrade skulane til å fokusere på grensa mellom C og D-gradene "og kanskje ikkje gje nok støtte til dei som kunne få A og A*s". Men han sa at bevis frå grunnskoler, vidareutdanning og PISA internasjonale test tyder òg på at dyktige og talentfulle elevar ikkje fekk nok støtte i utdanningssystemet. "Eg trur ikkje at skule og utdanningssystemet generelt har gjort nok", sa han. Claire Morgan, strategisk direktør for Estyn, sa at fokus på bestemte prestasjonsindikatorar tyder at det er "noe spel, [og] tidleg inngang som ikkje har hjelpt til å strekke ut dei meir evnerlege". "Eg trur dette har kvelt framgangen til meir evnerlege lærarar", la ho til. "Gjennom program som Seren Network støttar me allereie dei kløraste studentane våre til å nå våre fremste universitet". Talsmannen sa at endringar vart innførde i systemet som blir brukt til å måle prestasjon på skule for 15 til 16 år, etter ein omprøving av kvalifikasjonane til 14 til 19 år. Endringane var ment å "lyfta standardane og utvide høve for alle ungdomar våre, uansett bakgrunn", la han til.
Dei dugelege borna får ikkje nok oppmerksomhet i det walisiske utdanningssystemet, har skuldavdekkinga sagt.