Men ny forsking frå Imperial College London tyder på at skilnaden mellom kjønn mellom mann og kvinne i levetida er å minka. Det spår at i 2030 kan menn i England og Wales venta å leve i gjennomsnitt til 85,7 år - berre to år mindre enn kvinner. I 1981 var det i den andre sida sannsynleg at menn døydde seks år før kvinner i gjennomsnitt. Men kvifor finst dette kjønnsskjøret og vil det nokon gong lukkast? På dette tidspunktet var infeksjonar den vanlegaste dødsårsaken og dei ramma både menn og kvinner på same måte. Men dei fleste vaksne døydde før dei var over femti - og mange liv hadde enda mykje tidlegare gjennom barndomssykdom. Ettersom levestandarden vart forbetra og antibiotika blei utvikla for å kjempa mot dei største mordarane, auka levealderen. Men til trass for desse gevinstane, byrja kløfta mellom menn og kvinner å auke i andre halvdelen av århundret. Røyking er alminneleg anerkjent som ein av dei hovudgrunnleggene bak kjønnsskjålen. Og å slutta røykje er sett av mange som den hovudgrunnen til at det no er blitt redusert. Registrar viser at menn tok opp tobakken tidlegare enn kvinner og at fleire av dei tok opp vanen - noko som tyder at epidemien hadde ei større og langvarig innverknad på levetida deira. I 1948 tyder estimater at 80% av mennane brukte ein eller annan form for tobakk. Uviteleg mange døydde av røykjingsrelaterte plager som hjertestot og lungekreft. Og dette stanset mange av vinningane i levetida som menn kanskje hadde hatt på andre vis. Kvinner byrja å røyke ein generasjon seinare, men vanen til kvinner nådde aldri dei same proportionane som mannleg røyking. På 1960- og 1970-åra hadde lækar og regjeringsmenn byrja å ta sambandet mellom tobakk og død meir alvorleg. Professor Sir Richard Peto frå Oxford University seier: "Om lag halvparten av alle røykjarar døyr av tobakk om dei held fram med å røyke. "Men å slutta røykinga virkar forbausande godt. "Dei som slutta før 40 år - helst langt før det - unngjer meir enn 90% av risikoane". Forbetringar i forebygging og behandling av hjertesykdom har òg bidratt til dette. Og andre tyder at mange menn er involvert i mindre farleg arbeid no. For eksempel var det ein million menn som var sysselsette i farleg gruvearbeid på 1920-talet, og som gjorde at dei var i fare for lungesykdom. Les Mayhew frå Cass Business School argumenterer for at dette er usannsynleg. I ei studie som vart publisert i fjor, seier han: "Det ville vore vanskeleg å rettferdiggjera desse skilnadane på biologisk grunnlag sidan kjønnsskillnaden varierer så mykje og er forskjellig i hvert land, og det er difor meir sannsynleg at det er samfunnsleg". Men andre seier at biologiske skilnader truleg spelar ein rolle. Men ekspertar tyder på at det delvis kan vera på grunn av hormonar som vernar kvinner mot hjertesykdom. Kva som helst som vernar kvinner, har fordelen dei har over menn blitt økte i stor grad av røyking, seier professor Peto. Mange teoriar om mangelen på mannleg levealder er enno open for debatt og må endå bli fullført. Andre argumenterer for at det finst eit gamalt, evolusjonært svar på kløfta - som også er sett hos andre arter. Ein teori tyder på at den konkurransedyktige naturen til menn - som kjem frå ei lyst til å tiltrekke seg makkar - oppfordrar dei til å engasjere seg i meir risikable og til slutt meir fatale atferd. Andre trur at kvinner kan vera naudsynt lenger, for å sikre at avkomma deira blir godt omsorgsfulle i framtida. Offisielle tal viser at kløfta har gått ned gradvis. I ei studie frå 2014 har professor Mayhew sagt at menn og kvinner kan sjå fram til å leva like lenge som kvarandre i 2030. Men andre kallar det ein usannsynleg påstand. Forudspåkingane er usikre - mange ting kan endra seg i år som kjem. I den vanskelege verda av å modellisera framtida, finst det ein viss konsensus om minst éin ting. Både menn og kvinner vil sannsynlegvis fortsette å leva lenger og, i samsvar med nokre, - sunnare - liv i mange år som kjem.
Det har lenge vore akseptert at kvinner lever lenger enn menn.