Det seier at dette påverkar majoriteten av unge i Storbritannia som ikkje tek A-nivå (Highers i Skottland) eller grader. Rapporten seier at unge blir svekne av over-betoning på høgare utdanning og mangel på opplæringsalternativ. Utdanningsdepartementet sa at det var å investera i læresteder i England. Lords-rapporten seier at sjølv om det er så mykje fokus på tal som går på universitet, velgjer ikkje majoriteten av unge i Storbritannia akademisk studium etter 16 år. "I England, i 2013-14, av ei totale befolkning på 1.285.800 16 og 17 år, byrja berre 47% (601.500 menneske) på A-nivå, medan 53% (684.300) ikkje gjorde det", seier rapporten. "Karrierrådgivning og utdanning vert levert på ein måte som gjer at for mange unge rett og slett driv inn i vidareutdanning eller sitt første arbeid, som ofte ikkje har nokon reell framtidsutsikting". Rapporten seier at league tabeller oppfordrer skulane til å fokusere på akademiske resultat og dette "kan motverka unge" som har mellommåte og kan begrensa sosial mobilitet. I rapporten vert det også notert at regjeringa har verna skule og universitetsfinansiering, men ikkje budsjetta til høgskole etter 16 år, som serverer majoriteten av unge som ikkje går på universitet. Det finn ein ulikhet i investeringane, med ein universitetsstudent som mottar rundt £6.000 meir per år av offentlig finansiering enn ein ung person som går på college. "Kvalifikasjonane sjølve er ofte dårleg forståtte av arbeidsgivere. Arbeidarane kan ikkje ventes å forstå kva for ferdigheiter som er ukjente kvalifikasjonar, og dei kan ikkje ventes å ha kunnskap og tru på kvaliteten". Rapporten seier: "Det finst ei kultur av ulikhet mellom yrkes- og akademiske veiar til arbeid. Kulturen gjennomtrengjer systemet og insentiva til alle involverte". Rapporten nevner Sveits og Tyskland som land som har vellykkte og respekterte system for både yrkes- og akademiske veiar til arbeid. "Messageen var 'gjør A-nivået ditt, og så fortsett til universitetet', som om det var den einaste ruten!" "Eg forlét tre månader før slutten av A-nivået mitt på grunn av stress, press og angst... Eg var ikkje forberedt på andre alternativ - eg visste ikkje om lærestand". "Eg hadde alltid sagt at eg måtte gjera A-nivå og så gå på universitet. Eg bestemte meg for at det ikkje var det eg ville gjera, men hadde ingen ide om kva eg skulle gjera når eg forlét skulen". "Å fokusere på universitet eller lærestad, med utesluting av andre ruter, er til skade for mange dyktige og dyktige unge menneske", sa ho. "Ein ung person som vurderer om dei kan gå vidare utdanna eller arbeide, vert møtt med ein gobbledygook - det er totalt uklart for dei korleis dei kan få ferdighetane som trengs for ein vellykket karriere". Alice Barnard, sjef for Edge Foundation, som kjemper for å heva statusen til yrkesutdanning, var glade for rapporten. "Komiteen for sosial mobilitet har absolutt rett. Ulikheten mellom akademisk og yrkesutdanning er urettferdig, hindrar sosial mobilitet og oppfyller ikkje dei økonomiske behovene til Storbritannia". "Vi har innført ein strengare læreplan slik at kvar barn lærer dei grunnkunnskapane dei treng, som engelsk og matematikk, så dei kan fullføra potensialet sitt, anten dei går inn i arbeidslivet eller held fram med studiene sine". Dette inkluderer å bringe skular, høgskoler og arbeidsgivere nærare hverandre for å opna for arbeidsmøte for alle, uansett bakgrunn eller kjønn.
Ungdomar som ikkje går på universitet, vert "overseigja og etterlate", seier ein rapport frå komiteen for sosial mobilitet i House of Lords.