I Europa har det vore ei rekke grupper som tok til orde etter at den høge domstolen i Europa hadde dømt at ein romansk mann som hadde lesne meldingane hans, ikkje hadde vore krenkte i rettene sine. Han brytte selskapspolitikken ved å bruka ein arbeidskonto for å snakke med familien sin. Tiltalen i Den europeiske domstolen for menneskerettigheter innførte ikkje nye reglar, men fungerte som ein stresstest for dei som allereie tillatte liknande overvaking av arbeidsgivere under visse omstende. "Ansatte burde ikkje bli underlagd overvaking på Stasi-stil på jobben", sa direktør Simon Walker. "Vi vil sterkt oppfordra bedrifter til å ikkje lesa personlege meldingar til arbeidarane, bortsett frå i dei mest eksepsjonelle omstende". Generalsekretæren i British Trades Union Congress, Frances O'Grady, sa: "Big Brother-bossar får ikkje det beste ut av arbeidarane. "Personal som blir snurd på er mindre produktiv og dårleg sunne". Og Chartered Institute of Personnel and Development sa: "Ansatte som føler seg overvurderte, er òg meir sannsynleg for å lida av stress, og det må derfor vera klårt å føre tilsyn med dei". Dei vart tilslutta av personvern-kampagnegruppa Big Brother Watch, som sa: "Ingen av oss bør tru at det vi gjer på nettet i arbeidstida eller når vi nyttar apparater som eiaren vår eig, som datamaskiner, nettbrett eller mobiltelefonar, er privat - men likeleis burde ingen arbeidsmann frykta at sjefen hans kan overvåka han". Dommarane, som vart gjeve ut på tisdag, sa at Romania ikkje hadde mislyktast retten til privatliv til borgaren sin, Bogdan Barbulescu. Arbeidsgivaren til Barbulescu hadde sagt han opp etter å ha funne ut at han hadde brukt Yahoo Messenger-kontoen til å snakke med både kjærasje og bror, sjølv om han hadde vore beinen om å opna kontoen berre for arbeidsformål, sa dei sju dommarane. Han sa at rettane hans hadde vorte krenka og at han hadde ikkje vore i stand til å argumentera for det i innlandsrettane, og han bad dommarane om å avgera at Romania hadde mislyktast å oppfylle plikta sine mot han. Avgjørda frå domstolen innfør ikkje nye tiltak. Dei har ikkje signalisert for domstolane i Europa at dei heldt at overvaking under desse omstenda var uakseptabel. Hadde dommarane funne den andre måten, hadde den rumenske regjeringa vore forplikta til å følgja avtalen. Andre ville likevel ikkje, fordi avgjøringane til Den europeiske domstolen for menneskerettar berre berører det landet som er oppkalla i saka. Effekta på innlandsdomstolane er ulike. Hvert land tek sin eigen tilnærming til avgjøringane til domstolen. I Storbritannia, for eksempel, er dommarar forplikta til å ta dei i betrakting, ikkje å følgja dei utan spørsmål, som det er tidvis hevda. Ein av dei sju dommarane, som ikkje var samde med kollegaane sine, sa at det generelle forbodet om privat bruk av Internett på jobben, som den tidlege arbeidsgivaren til Barbulescu hadde sett i verk, var uavhengig og at det burde vera strengare regulering av når og korleis sjefar skulle få lov til å utføra slik overvåking. I Storbritannia er mengden tilgang arbeidsgivere har til kommunikasjon mellom arbeidstakarar definert av ei rekkje lov og forskrifter som balanserer når det er lovleg mot når det er proporsjonalt og naudsynt. Steve Peers, professor i EU- og menneskerettighetsrett ved Essex University, sa til BBC: "Arbeidarar kan bryta arbeidsgivarpolitikk om dei installerer programvare som blokkerar sporing". Det er best for folk å halde seg til selskapets politikk om bruk av arbeidsutstyr og bruk smartphone når dei må gjera noko personleg. "Det som er klårast for folk som har ein policy som lar dei lesa e-post på jobben sin - eller som trur at arbeidsgivaren vil gjera det likevel - er å bruka mobiltelefonen eller nettbrettet sitt, og bruk mobildata om dei kan, i staden for Wi-Fi-nettverket til arbeidsgivaren". Program som nyttar end-to-end-kryptering, som Signal, WhatsApp og andre, gir eit ekstra nivå av tryggleik. I det store og heile "må dei juridiske prinsippane vera like i Europa, særleg når det gjeld personlege data, sidan dette er avleidd frå EU-lovgivningen", sa Kathryn Dooks, ein arbeidspartner ved advokatfirmaet Kemp Little. Men nokre nasjonale lover og forskrifter vil skilje seg, sa ho til BBC. I 2014 skreiv Financial Times at nokre banker var så redde for at dei ansette, som visste at dei var under overvåking, ville gå vidare til andre kanaler enn jobben og halde seg til ulovlege handlingar, at dei byrja å samanlikna resultatane med gjennomsnittleg bruk av interne kommunikasjonskanaler.
Sjåførar har vorte oppfordra til å ikkje ta seg inn i overvåking gjennom å lesa privatmeldingar frå arbeidarane sine.