Sir Christopher Pitchford, som var formann for etterforskinga, sa at han skjøna at offentleg interesse for rettssaken var "snarest mogleg". Den høge domaren sa at han ville vurderje kvar anonymitetsanbeining individuelt. Metropolitan Police har allereie bedt om at store delar av etterforskinga skulle vera privat. Kampagnerar som seier at dei vart urettferdige under operasjonar som går tilbake i tiår, kallar på maksimal offentlegheit. I den førebestemminga blir det ikkje gjeve noen generelle restriksjonar for materiale som er relatert til underklappe operasjonar om Sir Christopher dømer at det er i offentleg interesse å avsløra det. Om lag 33 individ, ni av dei var tidligere underklappe politimenn, har allereie bedt om å vera anonym. I ein 85-sidig dom seier Sir Christopher at etterforskinga må kjempa med tilsynelatande "ufryskelbar" argumentar om om det er i offentleg interesse å halda følsomme politiopplysninger hemmelege og verna den sanne identiteten til tidlegare undercover-offiserar - eller å avsløre fortidshendingar på grunn av offentleg urolege. "Det utgangssteget er at det ikkje skal leggjast ned noko avgrensing, i offentleg interesse for å vera åpen i etterforskinga og handsamlinga, med mindre det er nødvendig for å kompensera offentleg interesse for å verna individar mot skade og/eller effektiv politiarbeid", står det i dommen. "Det er ikkje mogleg å seia på prinsipps- eller generell nivå kvar offentleg interessebalansen vil ligge. "Statsformannen vil gå fram til evaluering på ein sak-for-sak basis i samsvar med arten og kvaliteten på bevis som er motteke til støtte for søknaden". Ei kvinne som vart lurt til eit hemmeleg forhold, kjent som "Lisa", sa at ho ikkje var optimistisk om at dommen ville føre til at sanninga kom fram - og at ho frykta at etterforskinga ikkje hadde anerkjent at det var ei plikt å avsløra sanninga for folk som hadde vore offer. "Eg er glad for at dei ikkje har fått lov til å ha fullstendig anonymitet", sa ho til BBC. "Men min største frykt er at politiet vil kunne dra dette ut. "Dei vil ikkje gje opp eit einaste bit informasjon utan å søkja om ein avgrensningsordr. "Det tok fire og ein halv år før eg fekk ein unnskyldning i mitt tilfelle". I dommen blir det understreket at politibetjenter som vil vera anonyme, må gje bevis på den skade dei kan bli utsette for, dersom dei vert nemnd i offentligheten. Dette må inkludere bevis på arten eller alvoret av risikoen ein person ville stå overfor og komplekse argumentar om om nemning av nokon ville bryta menneskeretten. Metropolitan Police, støtta av andre politisjef og regjeringa, hadde argumentert for at det burde vera tillatt å berre "ikke bekrefta eller nekta" detaljer om operasjonane. Sir Christopher må no byrja å vurderje dei 33 gjeldende søknadene om offentleg begrensing og om nokon av dei treng å bli støtta opp med meir bevis. I juni vil Sir Christopher òg byrja å vurderje om staten må tvinga foreldra til døde barn til å fortelje at identiteten til barnet deira vart brukt til å skapa falske personar for undercover-offiser.
Dei er ikkje anonyme i ein større offentleg etterforskning.