Dette var dei største studentprotestane som har ramma landet sidan apartheid-regimet endra i 1994. Studentarne hadde avvist eit tidlegare offert frå regjeringa om å få høgkjøp på 6%, ned frå 10% til 12% som var forslaget frå universitetsleiarane. "Vi kom fram til at det ikkje skal vera noko økning i universitetsgebyr i 2016", sa Zuma etter å ha møtt universitetsformenn og studentforsetarar. "I det lange løp er det eit pakke med spørsmål som vart løyst på møtet som må følges opp - dette inkluderer fri utdanning, institusjonell autonomi [og] rasisme". Analisis: Milton Nkosi, BBC News, Pretoria President Zumas avtale om å frysa alle universitetslønningar for å oppfylle kravet til kampanjen #FeesMustFall, vil bli motteke av dei som har vore i fremste rekke i denne studentrørsla, ein som ikkje har vore førd med sidan apartheid-regimet. Om det hadde vore slik, hadde vi unngått å få til stumpebombar og tåregass, som vart skyte mot studentprotesterar her i Union Buildings. Protestane har skraut over den djupe politiske skilnaden i Sør-Afrika: Svarte og kvite, rike og fattige stod sida ved sida. Ingen politiske parti var involvert. Dette fører landet i ein ny retning av organisk, folkeleg protest, som truleg vil utgjere noko ved neste års lokale valg. Hashtag-ordet #FeesHaveFallen trender i heile landet, men eg tviler på at dette vil vera slutten på problemane dei sør-afrikanske studentane står overfor. Det var kaotiske skener ved Union Building etter talet til presidenten, med nokre studentar som var rasande fordi Zuma hadde valt å halda talen på nasjonal TV i staden for å koma ut og snakke med dei direkte. Det er ikkje greitt korleis frysinga av universitetsgebyrane i Sør-Afrika skal finansierast, sa vise-kanselar ved University of Cape Town, Max Price, til BBC etter å ha delteke i eit møte med presidenten. Regjeringa sa at dei ikkje visste kor mykje dei ville betala eller kvar pengane ville koma frå, la han til. Lokale media rapporterte at politiet skutt gummikuler for å driva demonstrantane bort frå området rundt presidentkontoret. Under protestene sa universitetane at dei måtte auka gebyr for å halde på med standardane, ein som dei hadde vorte ramma av ein fall i statsstøtte. Korrespondentar seier at protestene har vist den vaksande misnøya med den styrande African National Congress (ANC), som tok makta etter at minoritetsstyra enda i 1994, over høge nivå av fattigdom, ledighet og korrupsjon i regjeringa. Mange svarte studentar seier at dei kjem frå fattige familier, og at gjengjeldingsøkningane ville berga dei sjansen til å halda fram med å studere.
Presidenten i Sør-Afrika, Jacob Zuma, har avvist å heita på skolegjeld i neste år, etter at studentar har protestert i over ein veke.