I studien som blei utført av Napier University kom det fram at dei som fekk ytelser var urolege for at endringar i omstenda deira ville dykke dei inn i "krisesituasjonar". Skotsk sosialrett-sekretær Alex Neil oppfordra den britiske regjeringa til å omtenka reforma. Men Department for Work and Pensions sa at endringane var utformade for å hjelpa folk til å arbeide. Nokre funksjonshemma som deltok i studien sa at dei følte at dei måtte presenterte seg i eit "negativt lys og fokusera på begrensningane sine" når dei gjorde krav. Andre deltakarar snakka om stress, angst og depresjon som er føra av vurderingar, og ein frykt for at det skal verta endra. Mr Neil beskylde den britiske regjeringa for å ha "återspensjonsagenda og utdøming av ytreid" for å ha ein "skadeleg effekt" på folk i Skottland. Han la til: "Denna tilnærming skjer inntektane til nokre av dei fattigaste hushaldene våre og driver 100.000 born ned i fattigdom. "Studiet er eit anna bevis på at folk lever i konstant angst for endringar i rettane sine og alt lider av konsekvensane av om lag 6 milliarder pund i nedskjerningar i utgiftene til velferdspolitikken i Skottland i løpet av dei siste fem åra". Trass i desse frustrasjonane vil vi gjera alt vi kan for å bruka dei nye styrkane våre for å gjera systemet vårt rettferdigare og enklare og arbeide for å betra opplevelsen for folket". Han la til: "Reformane til velferda er utformne for å hjelpa folk til å få arbeid, og gje fleire menneske den sinnsro og tryggleiken som kjem med ein fast inntekt - det er no nær rekordtal av menneske i Skottland som har ein jobb. "Regjeringa gjev eit tryggingsnett for å støtte millionar av menneske som er ledige eller med lave inntekter, og bruker 94 milliarder pund i året i heile Storbritannia på arbeidstaktig alder".
Ei rapport seier at velferdsreformer gjer at folk lever i "fortsette frykt" for at dei skal få nedleggja lønningane sine.