Louise Richardson sa at terrorgruppa var karakterisert av eit "høyt forforenklatt syn på verda". Prof Richardson, som har akademisk kompetanse i terror og mot-terrorisme, tala på ein konferanse i British Council i London. Men ho argumenterte for at "radikale idear høyrer til på eit universitet" og burde debattert og utfordra. På den internasjonale utdanningskonferansen Going Global, som British Council organiserte, tala ho på eit panel som granskde universitet og radikalisering og ekstremisme. Prof Richardson argumenterte for at "utdanning er det beste mulige motgift mot radikalisering", fordi det utfordra "svart-hvitt"-synene til ekstremistar, og undergravar "forenkling og vissleik". Men ho sa at det var ein "gjørleg skilnad mellom radikale idear og oppfordring til vald" og at det var "om nødvendig at vi har ein stad der radikale idear kan bli uttrykte og utfordra". Professor Richardson, som for tida er leiar for St Andrews University, hevdar òg at sjølv om det kan hjelpa til å redusere ekstremisme, kan velutdanna menneske likevel utføra voldelige ekstremism. Dette kan bli eit særleg sterkt problem der unge menneske har vore utdanna, men så blir frustrerte av mangel på jobbar og høve. "Den mest brennbare kombinasjonen er ein utdanna arbeidsstyrke og ein økonomi som ikkje kan gje dei høve til å realisera forventingane sine", sa professor Richardson. Ho omtalte terroråtak på universitet - som på Garissa-universitetet i Kenya tidlegare i år - som eit nytt og "veldig tankarrik fenomen". Bill Rammell, vise-kansler ved Bedfordshire-universitetet og tidlegare universitetsminister, som hadde sett på bekymringane om radikalisering på universitetet etter bomma i London i 2005, sa at det mangla kunnskap om korleis radikale synspunkter overgjev til voldsame ekstremisme. "Vi forstår ikkje nok om prosessen som driv nokon bortom denne grensa til å begå valdshandlingar", sa han. Universitetar må svara på utfordringar som ekstremistgrupper som prøver å rekruttere studentar, sa han. Mr. Rammell sa det var "makeleg" å venta at universitetar skulle ha politikk om det materiale som er tillatt på campus og "å ha ein effektiv meldingsprosess dersom ein student føler at dei blir oppdratt av valdelege ekstremistar". Men han varna òg for at det ville vera "motproduktivt" å blokkera den ope campusdebatten om radikale idear, fordi det ville "føde narrativet om offer". Marie Breen-Smyth, som er leiar for internasjonal politikk ved University of Surrey, sa at svar på terror har tendens til å overdrive trugna. I tillegg til å ha eit system med "ritualer" som han kallar for å leita etter folk, har jernbanetransport gjort det viktigare å vera årvåken. Utfordringa var " korleis ein held folk trygge utan å skremma folk til unødvendige tiltak". Mohammed Farouk, vise-kansler ved føderaluniversitetet i Kashere i Nigeria, sa at trusselen frå Boko Haram tyder at det no finst metalldetektorar på portane til universitetet.
Utdanning er det mest effektive "motgiftet" mot voldsutøvande ekstremisme, seier den nykomne hovuddirektøren for Oxford-universitetet.