Sikkerhetsekspertene varnar for at afrikanske regjeringar og kommersielle nettstjenester er sårbare for kriminelle, som har potensialet til å forstyrra kritisk infrastruktur. Men kritikarane seier at desse lovane òg kan brukast for å avskaffe bruken av nettplattformar som fremjar god styring, uttrykk misnøye og mobiliserer innblanding av borgarar. I tillegg til at den digitale økonomien i Afrika har auka, har den økende bruken av Internett også gjort brukarane utsette for nye og avanserte trugsmål. To av dei største økonomiane i Afrika, Sør-Afrika og Nigeria, vert anslått å mista $500 millionar årleg på grunn av nettkriminelle, ifølge ein McAfee-rapport frå 2016. Anonymous Africa tok på seg ansvaret for fleire angrep som var målrettet mot heimasida til South African Broadcasting Corporation (SABC) i juli, på grunn av forbudet mot å kringkaste voldelige protester. Gruppa stengde òg heimasida til den regjerande Zanu-PF i Zimbabwe i støtte til protester mot regjeringa. Mange afrikanske regjeringar har vist seg uforberedde for desse trugslane og er no i kapp om å strenge ut lovene sine om telekommunikasjon. Med sosiale medier som vert brukt til å organisera politisk aktivitet, ser det ut til at den politiske eliten på kontinentet er uroleg for at slike plattformar kan bli brukt til å stifta opprør. I dei siste månadene har myndighetane i Uganda, Gabon, Tsjad, Burundi og Kongo-Brazzaville stengt nettverkstøyet under omstrida val, og det har ført til frykt for at fleire regjeringar kan ta liknande tiltak. I løpet av det siste året har Sør-Afrika, Etiopia, Kenya, Nigeria, Angola, Madagaskar og Zimbabwe vedteke eller foreslått strenge lovverk for å kjempa mot reelle og imaginerte trekk. Sør-Afrika har vorte beskyldd for å ha lagt fram "Afrikas verste nye lov om internetsensur". Utkastet til endringsloven om film og publikasjonar søkjer å "vernane og borna", men kritikarane seier at den vage språket og definisjonane vil "kjempe det demokratiserande potensialet til Internett" og skremma bort potensielle forretningsinvestorar. I juni vedtok Etiopia proklamasjonen om dataskuld, som kriminaliserer ærekrenkande tale, spam og pornografi, blant anna, med fengselsstraffer på opptil 10 år. Aktivistar seier at det òg kan brukast for å tysta regjeringskritikarar, som er avhengige av publisering på nett på grunn av den strenge mediekontrollen i landet. I Nigeria har journalistar og bloggarar kritisert Cyber Crime (Prohibition, Prevention, Etc) Act 2015, som dei har sagt at det har vorte brukt av politikarar for å avskremme ytringsfriheten. To framtredande bloggarar er arrestert på skuld for "cyberstalking" under loven. Kenya er i ferd med å utarbeida lov for å avskaffe nettkriminalitet og regulere sosiale medier, og har vorte beskyldd for å ha samla planar for å bruka lova for å stenge ned sosiale medier. Regjeringa har allereie ein historie med å gå etter internettbrukarar: Mellom keniske sosiale mediebrukarar som vart arrestert i 2015 var ein framtredande blogger som var skulda for å ha fornærma presidenten. Regjeringa i Zimbabwe, som lenge har vore intolerant mot motsetjingar, planlar å passera ei lov som har vorte kritisert for å forby bruk av anti-sensurprogramvare. Lovforslaget forbyder òg sosiale medier grupper basert på ras eller stam-identitet. Informasjonsminister Supa Mandiwanzira sa at det var naudsynt å passera lover som vernar internettbrukarar mot ærekrenking og hacking, men Matabeleland Institute for Human Rights oppfordrar parlamentet og borgarane til å forsvara menneskerettar "som det grovt bryt menneskerettane". I juni vart Isaac Habakuk Emily frå nordlege Tanzania fengsla i tre år etter at han blei funne skuldig for å ha fornærma president John Magufuli i eit Facebook-innlegg som stridde mot landets Cybercrime Act av 2015. I Zimbabwe vart talsmann for People First-partiet, Jealousy Mawarire, i fjor tiltekt for eit tweet som beskylde utdanningsministeren Jonathan Moyo for økonomisk misbruk. Med lovforslaget om nettkriminalitet i utkastet, vart han tiltekt under den gamle Post- og Telekommunikasjonsloven, som forbød å senda "med telefon ei melding som er grovt støtende eller av uanstande, uanstande eller truande karakter". I Nigeria arresterte myndighetane i Bauchi-staten Musa Azare, ein journalist og blogger, i juni på grunn av påstand om "cyber-stalking" av guvernøren. Dette kom kort tid etter at ein annan blogger, Abubakar Sadiq, vart arrestert av Ekonomisk og finanskommisjon (EFCC) på liknande skuld. I begge tilfellane var bloggarane kritiske mot myndighetene. Afrikanske nasjonar er langt frå å vera åleine i forsøk på å kontrollere Internett. Men det å kvele diskursen som det framstår som eit viktig medie på kontinentet, skaper bekymrande spørsmål i forbindelse med ytre ord. BBC Monitoring rapporterer og analyserer nyheter frå TV, radio, nett og trykte medier rundt om i verda. Du kan følgja BBC Monitoring på Twitter og Facebook.
Då mobilrevolusjonen held fram med å driv om i Afrika, skundar regjeringar seg til å innføra lov om å dykke ned på nettkriminalitet og regulere bruken av sosiale medier.