Forskarar fann at sjølv det lågaste forventade oppvarminga kunne deifta populasjonane. Men forskarane fann at å gjenoppretta tilknytinga mellom sommerfuglabaser kunne hjelpa til å modifisera dei verste konsekvensane. Forskinga har vorte publisert i tidsskriftet Nature Climate Change. Dei identifiserte seks artar, inkludert Kålvit og Speckled Wood, som var særleg følsomme for varme. Dei såg deretter på kva som kunne skje med desse skapningane under ulike oppvarmingsnivå fram til 2100. Dersom utsleppene av karbondioksid held fram på ein "business as usual"-modell, og oppvarminga er meir ekstrem, kan utryddinga av nokre av desse artarne byrja i England så tidlegare som i 2050. "Vi såg på i kva grad populasjonane hadde falle av tørken og kor lenge det tok for dei å koma seg", sa hovudforfattaren Dr. Tom Oliver frå Nerc-senteret for økologi og hydrologi. "Det vi spør er, ettersom tørke blir meir hyppige, om tidsperioden for å koma tilbake til tørken var meir hyppig enn at sommerfuglane kom seg". "Og når det var tilfelle, ville du få denne gradvise erosjonen av populasjon og på desse stadene ville du få lokale utryddingar". Forskarane seier at områda i sørøstlege England ville ha det dårlegaste. Men dei hevdar at under mindre ekstreme oppvarmingsforhold kan endringar i leivestadene til sommerfuglar bøta om dei dårlegaste konsekvensane. Teamet fann ut at å gjenoppretta samband mellom leivestader som har vorte fragmenterte av menneskelege aktivitetar som landbruk, kunne gjere ein stor skilnad. Under eit lavt utsleingsscenario, kan det å bringa desse sambandene forbedre sannsynet for at sommerfuglar overlever med 50%. "Om leivestadane våre er svært fragmenterte, vil konsekvensane vera mykje alvorlegare. På stader der det ikkje er slik, kan desse populasjonane halde fram", sa dr Oliver. "Det gjev oss tid til å få til dei globale utslippsreduksjonane". Forskarane meiner at studien er ein konservativ vurdering av korleis oppvarminga kan påverka desse skjøre artane. Dei er urolege for at på grunn av landskapsendringane i Storbritannia gjennom det 20. århundret, kan populasjonane til nokre av dei truande artane vera for lave for at dei kan komme seg tilbake frå hyppige tørker. Forfattarane seier at sjølv folk som ikkje er imponerte over den estetiske tiltrekningen til sommerfuglar, burde vera urolege for at dei skal gå bort. "Flyterfuglar er viktig kulturelt som ein del av vår naturarv, men det finst andre funksjonar som kan bli påverka av at dei går bort, som forurensing, pestbekjemping og nedbryting av avfall", sa dr Oliver. "Dere som ikkje blir påverka av skjønnheten og viktigheten av å ha sommerfuglar på landsbygda, burde vera urolege for at desse artane forstyrrar funksjonane". Følg Matt på Twitter @mattmcgrathbbc.
Global oppvarming kan føre til at tørkefølande fjærfuglar utryddes i Storbritannia i 2050, ifølge ny forsking.