Ein forundersøking av dødsfall til 21 menneske i angrep på to pubar i 1974 vart opna mandag. I forrige uke var det 42 år sidan tragedien. Ved høve i Birmingham sa koroner Peter Thornton QC at han støtta kravet til familiane om rettshjelp, men hadde ingen makt til å gje det. Regjeringa sa at familiar som var representerte av eit advokatfirma i Nord-Irland ikkje kunne kreve rettshjelp før dette firmaet "tek inn ei avtale med eit engelsk eller walissk advokatfirma". Hambleton, som hadde ei syster som heitte på Maxine, sa at dei lovmannane til dei som var i Belfast, fortjente økonomisk støtte. I juni vart det bekreftet at etterforskinga av dødsfallene skulle opna igjen etter at dømingsdommaren Julie Louise Hunt sa at det var "mange bevis som enno ikkje er høyrt". Innenriksdepartementet avviste ein anmodning frå nokre av familiane om å betale rettskostnadene sine i september, men andre har fått juridisk hjelp. Thornton sa at etterforskingane kan opna igjen frå september 2017. "Eg tenkjer på alvoret av hendingane, storleiken på talet på dødsfall, etterforskingane til dags dato, kompleksiteten av etterforskingane og behovet for at familiane skal delta - som er svært viktig". "Før desse grunnene støttar eg søknaden om finansiering". Han appellerte òg til åtte familiar som aldri har sett seg i kontakt med rettsmedisinsk kontor i byen, om dei ville bli halde ivar med etterforskingane. Hambleton sa at regjeringa var "å ta til seg ei svært parrosjeell" tilnærming, og tok imot støtten frå dømingsdommaren. "Om vi ikkje får denne midla som vil seia at ubalansen i skala for rettferd er så bøygd i ei retning mot staten, kan etterforskinga ikkje gå vidare", sa ho. "Andre midlar som blir brukt til å betale rettsgebyrer i andre kontroversielle saker, kan brukast til å støtte familiane, la ho til. Dei gav denne diskretionære fonden til Bloody Sunday-familiene... dei gav denne diskretionære fonden til Hillsborough-familiene", sa ho. "Det engelske rettshjelpsorganet finansierte engelske advokatar for å gjera ein sak i Nord-Irland for ein sivil sak for nokre av Omagh-bombingsfamiliane... så kvifor, oh kvifor må vi kjempe og tigge med ein skål for å få det som alle andre har?" Advokatar for familiane - frå KRW i Nord-Irland - har arbeidd gratis, medan juridiske team for politiet og andre regjeringsdepartement har vore skattefinansierte. West Midlands Police har allereie sett av £1 million for å dekka rettskostnadene sine. I retten på måndag var menneskerettaradvokaten Gareth Peirce, som vert trudd å representera dei overlevande medlemmane av Birmingham Six, og representantar for West Midlands Police, den lokale politiforbundet, og Devon og Cornwall Police. Regjeringa hadde avvist ein oppfordring frå familiane til å få særskilt finansieringsmodell som likna den som blei brukt i Hillsborough Stadium-etterforskinga. Men i samsvar med Reglar for dei separate rettsjurisdiktionane i Storbritannia, ville advokatane til familiane i Nord-Irland, KRW Law, måtte samarbeida med eit engelsk advokatfirma for å skaffa seg rettshjelp. "Legal hjelp er eit devolvert emne og fordi KRW har sitt sete i Nord-Irland, må det inngå ein avtale med eit engelsk eller walissk advokatfirma for å få økonomisk hjelp. "Legal Aid Authority held fram med å oppfordra KRW til å gjera dette slik at familiane får den representasjonen dei vil ha ved etterforskinga".
Familiane til ofrane av bombeåtaket i Birmingham pub har sagt at dei ikkje forstår kvifor dei må kjempe for å få pengar til å betale for rettssaken.