Dei seier at 17 millionar menneske vil ha nytte av det - ved å spara 100 pund om året på regningane sine. Men mange i bransjen meiner at det er ei dårleg ide, fordi det vil redusere konkurransen i det som skal vera eit fritt marked. Og medan dei fleste hushaldarar kan ha nytte av det, i det minste på kort sikt, kan millionar av folk som for tida har billigere avtaler ende med å betale meir. Så, viss Tories vinner valet, korleis ville planen deira funne? Sjølv om det var press på leverandørane for å ikkje heita regningane, har fem av dei seks store fyrsterne gått framover med nokre store prishøyingar i år. Blant dei mer iaktakande økningane, vil EDF heita elprisane med meir enn 18%, og Npower heita elprisane med 15% i mars. Det ville følgja modellen som er innført for dei 16% av heimane som nyttar forbetalingsmytarar. Sidan april har desse kundane fått sine regningar overlagd, avhengig av kvar dei bur i landet. Ofgem ville bygga det nøyaktige nivået på overlegda på dei billigaste standardvariable tariffa i kvar del av Storbritannia, med tanke på dei variabile kostnadene for å transportera energi der. Med andre ord, overlegda ville variera i ulike delar av landet og bli endra kvart halvår. Om lag 17 millionar heimar ville bli berga. Dei består av kundar som har standardvariable tariffer, som vanlegvis er mykje dyrare enn festrateavtaler. Ofgem og forbrukergrupper har gjentatte gonger prøvd å overtale fleire menneske til å bytte til dei billigere avtalelaga, men med begrenset suksess. Som eit resultat, forblir 66% av forbrukarane på standardvariable tariffer. Men viss vinninga i bransjen er avgrensa av ein topp på variabel tariffer, er det sannsynleg at dei billigaste avtalen vil forsvinna. Ja. Det vil framleis vera billegare avtaler på framsidan, men bekymring er at besparinga - samanlikna med dei dyraste avgiftane - vil vera mindre enn dei er no. Som diagrammet over viser tydeleg, er det nokre bevis for at dette allereie har skjedd. sidan midten av fjoråret har gapet mellom dei billigaste og dei dyraste avgiftane blitt mindre. SSE, til dømes, har heisa den billigaste dobbeltbrensel-avtalen sin med 37% sidan oktober i fjor, ifølge samanlikningsnettstedet Uswitch. Men forbrukergrupper trur at færre menneske ville bytte leverandør om det var ein cap - fordi det kan vera mindre insentiv til å gjera det. Prisane vil sannsynlegvis gå opp for nokre, særleg dei på fest-rente-avtalane. For mesteparten, vil prisane ha ein cap. Men skulle grossistkostnadane auke, er det verdt å minnast at Ofgem vil heisa nivået på capen, så det er mogleg at alle prisane vil auke likevel. I tillegg kan det vera at nivået på taket fall, og det kan redusere regningskostnadene for dei som er på svts. Sanninga er at leverandørane vil freista å justera prisane for å halda på fortjenestemarginane sine. Ved valet i 2015 lova Labour-ledaren, Ed Miliband, å fryse prisane for 20 månader.
Konservative har gjeve ut meir detaljer om det forslaget dei har gjort om energiprisen.