Japan burde læra "dype leksjonar frå historia", sa Kinas forsvarsdepartement etter den japanske parlamentsstemninga. Stemninga gjev japanske soldatar høve til å kjempa over havet for første gong sidan slutten av andre verdskrigen for 70 år sidan. Spenningen mellom Kina og Japan har eskalert i dei siste månadene over ei gruppe øyar som begge legg krav på. Det følgde nesten 200 timar med politisk krangling, med krangler mellom dei som støtta på lovforslaget og opposisjonen som freista å utsette avstemninga. "Dette har brutt med restriksjonane i den japanske pasifistiske grunnloven", la departementet til. Mange japanarar som var imot lovforslagene - som førte til store protester - var òg knytta til de pasifistiske bestemmingane i grunnloven som forbød å kjempe i utlandet. Kina oppfordrar òg Japan til å "lyta på tryggleiksproblemet" til sine asiatiske naboar og gjera meir for å fremme regional fred og stabilitet. Men USA, Japans allierte, og Storbritannia har begge hilsa godt på endringane. Storbritannias utenriksminister Philip Hammond sa at han såg fram til at Japan "tek ein stadig meir aktiv del i fredsbevaringsoperasjonar". Japans grunnlov etter andre verdskrigen forbyd det å bruka makt til å løysa internasjonale konflikter, bortsett frå i tilfelle av sjølvforsvar. Den nye tryggleiksloven gjev Japan sin hær lov til å mobilisere seg i utlandet når desse tre betingingane er oppfylte: Kva er bak det militære skiftet i Japan? Kritikarane seier at endringane bryter mot den pasifistiske grunnloven og kan føra Japan inn i krigar som USA leier i utlandet. Tilhengjarane av tiltakene insisterer på at dei er vesentlege for forsvaret til Japan og dei regionale allierte, og at dei vil tillata større involvering i fredsbevaringsaktivitetar rundt om i verda. Kritikarane har fokusert på det dei seier er tvetydigheit i korleis prinsippene i lovgivningen skal tolkast, og muligheten for at framtida regjeringar vil tolka dei bredere.
Kina har sagt at Japan truar freden i regionen etter at det har sett kontroverste lovverk som utvider rollen til militæret sitt i utlandet.