Omfanget av den kriminelle operasjonen er blitt detaljert av dei tre kjelda, som seier at dei var ansette av to front-selskaper som var oppretta av ein gjeng av profesjonelle svindlarar. Kjelda skildrar arbeidet i "call-senter" i to indiske byar. Dei seier at så mange som 60 "ansette" arbeider i skift i kvar kontor, ringer TalkTalk-kunder og lurer dei til å gje tilgang til bankkontoane sine. Dei legg til at eit særskilt team ville nytta viruset til å få tilgang til nettbankar for offra. Sjølv om det ikkje har vore mogleg å verifisera påstandane deira på ein uavhengig måte, har kjelda gjeve særs detaljerte forklaringar på taktikkane til bedragarar, som er i nært samband med tidlegare meldingar om svindel mot TalkTalk-kundar. Programvara dei nemnde, samsvarer òg med det som TalkTalk har identifisert på heimesidene sine om kva ein skal passera for i samband med ein svindel. I tillegg har ein offer for svindelen som har vist callcenter-skripten, bekreft at det samsvarar med det som vart lese ut til henne då ho vart lurt ut av £5,000. TalkTalk vart ramma av eit nettangrep i oktober 2015, men det ser ut til å ikkje ha noko med den indiske svindelen å gjera. I staden er det påstått at svindelen er knytt til problem i eit selskap som er leidd av den britiske bredbåndsleverandøren. I fjor vart tre Wipro-ansette arrestert for å ha selt TalkTalk-kundadata. Ei kjelde i Kolkata, som ikkje ville bli kalla, hevdar at same data vart skaffa av ein kriminell gjeng, med USB-steker fulle av datahandlar i hendene på festar. Dei seier at dei ringer TalkTalk-kunder, og at dei bruker dei stjele data til å overbevisa offer om at dei er ekte arbeidarar i selskapet. Dei overtjener deretter offeret om at datamaskinane deira er smitta, og tilbyr å løysa problemene. Gjennom dette, seier whistleblowarane, blir offeret lurt til å installera eit virus som gjev svindelen fullstendig kontroll over maskinen. Dei seier at dei nyttar ulike metoder for å få bort pengane: i nokre tilfeller late som dei har gjeve overbetalingar, og så overtala offeret til å betale tilbake det ekstra beløpet. I andre tilfeller har offeret sagt at bedragarane var i stand til å opprette ein ny mottakar utan at dei visste det og overføre pengane direkte frå kontoen. Leigh Day-advokatar representerer rundt 20 menneske som mellom dei har tapt nesten £100.000. Det er spørsmål om kor raskt TalkTalk reagerte på databrotet på Wipro, som er anteke å ha vore i slutten av 2014. "Vi er klar over at det finst kriminelle som retter seg mot ei mengd britiske og internasjonale selskap, og vi tek ansvaret vårt for å verna kundane våre på alvor", sa ein talsmann for TalkTalk. "Dette er grunnen til at me lanserte kampanjen Beat The Scammers, som hjelper alle kundane våre til å verne seg mot svindlarar, uansett kven dei hevdar å vera, medan nettverket vårt også blokkerer over 90 millionar svindel- og plagetelefon samtaler i månaden". Wipro svara ikkje på forespørsler om kommentar. Dei to selskapene som var oppkalla av whistleblowarane nekta på alvor alle kjennskap til kriminell oppførsel og insisterte på at verksemda deira var legitime.
Kundane til TalkTalk blir mål for eit industrielt svindelnetverk i India, ifølge whistleblowarar som seier at dei var blant hundrevis av arbeidarar som var leige til å svindla kundane til den britiske telekommunikasjonsgiganten.