Dr. Waleed Abdalati sa til BBC at den kontinuerlege tilgangen til data er i "alle si beste interesse". Mange amerikanske vitskapsmenn skundar seg til å kopiera informasjon til server utanfor kontroll av den føderale regjeringa. Dei er redde for at Trump-administrasjonen vil avskranka tilgangen til klima og andre forskingar. Den valde presidenten har blåst varmt og kaldt på spørsmålet om klimaendringane, etter å ha tweeted tidlegare om at global oppvarming er ein hoax. "Det var ein overveldande vitskap om at jorda var flatt, og det var ein overveldande vitskap om at vi var midten av verda", sa Anthony Scaramucci, ein medlem av overgangsutvalget til Trump, på CNN. "Vi gjer mange feil i det vitenskapelege samfunnet". No ved Co-operative Institute for Research in Environmental Sciences, var Dr. Abdalati sjefforskar for NASA i 2011, i to år. Han seier at det er for tidleg å seia om denne typen retorikk frå Trump-teamet vil bli støtta opp av handling mot vitskapsmenn som arbeider med klimafrågar. "Eg trur at når det gjeld tilgang til føderale databasar og informasjon som skattebetalarane har betalt for, må det vera eit stort paradigmeskifte for å aktivt ta fram skritt for å gjera desse opplysingane utilgjengelege, og eg trur det ville vore ein enorm vondt virkje for borgarane i dette landet og for verda i det heile tatt", sa han via e-post. "Eg trur at vitskapsmegenskapen, lærarane, medlemmar i den private sektoren som er avhengige av desse data i forretningsdrifta sine, og andre, vil måtte gjera det klart at den kontinuerlege tilgangen til desse data, som har vorte betalt av skattelønarane, gjer at det kan realiserast full verdi og er i alle si interesse". Andre forskarar tek eit meir pessimistisk syn på spørsmålet om dataåtgang og oppfordrer kollegaar og studentar til å laga kopiar. Professor Robert Paterson frå University of Texas i Austin seier at han lærte dette på den vanskelege måten under administrasjonen til George W. Bush, ein annan president som var kul på klimaet. "Innen ein månad etter at han kom til regjeringa, gjekk EPA-nettstedet ned i tre veker, og då det kom opp igjen, var det ikkje tilgjengeleg meir", sa professor Paterson til BBC News. "Om historia endrar seg med ei anna administrasjon som i utgangspunktet er ein negativ motstander av klimaendringane, vil eg seia at det ville vera klokt av folk å gjera det dei kan for å halda så mykje som mulig på speilstadar". Andre vitskapsmenn er urolege for nomineringar til viktige regjeringsarealer som den tidlegare Texas-guvernøren Rick Perry ved Department of Energy (DoE) og Oklahoma-advokaten Scott Pruitt ved EPA. Begge har kritisert dei byråane dei lei. Forsøkane frå Trump-overgangslaget ved DoE til å få ei liste over alle dei arbeidarane som hadde arbeidd med klimaendringane har provosert sinne og frykt. "Eg vart forferda av rapporten med hensyn til at vitskapsmenn ved Department of Energy vart nemnd. Vi må stå opp mot det og det har eg sagt. Vi er alle vitskapsmenn frå DoE i den forbindelse", sa Dr Kevin Trenberth, som har vore leiarforfatter for den mellomstatlege klimapanelen (IPCC) og er ein seniorvitskapsmann ved det amerikanske nasjonale senteret for atmosfærisk forsking (NCAR). "Det er ei ganske skumle handling frå ein ny administrasjon - retorikk tyder på at hevn er ein gyldig svar på folk som ikkje er samde med deg", sa professor Robert Paterson, og energidepartementet har nekta å overholde anmodinga, og Trump-teamet har no sagt at spørreskjemaet "ikke var godkjent". Mange forskarar er redde for at den anti-klimatiske tonen som blir spreidd av den ny administrasjonen, vil ha mange alvorlige konsekvensar for vitskapsmenn som prøver å gjera jobben sin i reelle situasjonar. "Uva er ein del av livet i Texas, og talet på det som skjer er økende", sa Shannon Van Zandt, ved Texas A&M University. "Mange av dei verktøyane som er utvikla av føderale byråar, er utformade for å hjelpa samfunnet til å forutse endringane det kjem til å sjå, og om det blir avskaffet, vil vi mista evnen til å hjelpa folk til å forstå det og ta det inn i dei beslutninger dei tek, både på lokalt nivå og på statsnivå". Men nokre i dette fjellet meiner at endringa av administrasjonen er eit godt tidspunkt for å sjå på den typen vitskaplege spørsmål som amerikanske forskarar stiller. Marcel Crok er ein nederlandsk vitskapskrivar som ikkje støttar den vitskaplege konsensus om klimaendringane. Han seier at ein stor del av forskinga på dette fjellet skjer i ein ekkokammer og han velkomnar det faktum at Trump-administrasjonen vil utfordra dette. Mr Crok godtek at menneskeskapte utslepp av karbondioksid varmar opp planeten, men han stiller spørsmålstegn mot den aksepterte visninga om kor langt og kor raskt temperaturane vil stiga. Han seier at den mest tradisjonelle forskaren er avhengig av modeller som er overfølsomme for karbon. Han ventar at dette vil endra seg under Trump. "Det feltet prøver å gjera er å bevise at observasjonelle estimater er feil og at modellane er rett, og etter min meining er dette akkurat problemet. Dei burde ha meir åpent sinn, dei burde vera åpne for tanken om at modellane er feil!" "Eg vonar at det under Trump-regimet i det minste ville vera meir finansiering, fordi om finansinstitusjonane stiller slike spørsmål kan dei stimulera forsking i andre retningar enn å bevise at modellane alltid er riktige". Ideen om at aspekter av klimaforsking, støtta av ein minoritet, no skal få finansiering på bekostnad av meiramantoppfattinga, vert avvist av dei som er på området. "Det er ikkje alt som snur, det er ikkje alt som er ein eller den andre sida", sa professor James White frå Institute of Arctic and Alpine Research ved University of Colorado. "Dette er ei god og upartisk informasjon, og det ville vore synd om dei data blir slukne". Følg Matt på Twitter og Facebook.
Om du berre avgrensar tilgangen til føderal forsking, vil det vera "enorme vondt for" USA og verda, ifølge den tidlege sjefsvitenskaparen for NASA.