Microsoft har nettopp lansert sin første veirable helse-gadget, Band, i USA før den globale lanseringen. Lignande produkter frå Samsung og Google er allereie på marknaden, og tidlegare neste år vil den mykje hyttede Apple Watch koma i salg. Millionar av oss skal ha dei mest intime kroppsfunksjonane våre overvåka av desse gadgetane, og skapa meir helse-data enn nokon gong. Kvifor hjelper desse maskinane oss å halde oss i form, og viktigare, kva skjer med all denne informasjonen me genererer og deler? Før gigantane i teknologivonden skjøna at veirable, helsemessig-fokuserte gadgetar var den nye store tingen, var markedet allereie i full vekst. I mars publiserte EU-kommisjonen grøna boken sin om mobilhelse, som inneheldte nokre forbløffande statistikkar. Det tyder på at 97.000 appar er til salgs i den mobile helsesektoren, som inkluderer sporingsappar, men også appar som hjelper pasienter med å avregne avtaler og halda styr på medisiner. Det spår at meir enn 1,5 milliarder menneske kring verda skal bruka desse appane i 2017, og det vil generera totalt inntekter på 14,5 milliarder pund ($23 milliarder). I EU alene er det skadet at desse appane og gadgetane kan redusere helsekostnadene med 77,5 milliarder pund (99 milliarder euro). For fem år sidan lanserte det franske selskapet Withings sine trådløse vekteknuter - enheten sender deg data tilbake ved å teikna ein graf av vekta din over tid. "Det byrja med vekteknuter fordi vi trudde det var den einaste dimensjonen som ville ha meining for folk å spåra", seier Julien De Preaumont, sjefmarkedsførar i Withings. "Den første regelen med data er å gjera folk vitne om helsa si, og få dei til å skjøna korleis vekta deira utviklar seg. "Kurven viser påverknaden av livsendringane, og det vil visa korleis ei skilsmisse, eit kosthold eller ein ny jobb vil påverka vekta di". Etter at vektene tok av, lanserte Withings vestabile gadgetar som sporer beveginga, hjertespenning, blodtrykk og søvnen. Selskapet hevdar at data som det samlar tilheld berre brukaren. Men det har publisert rapporter som avslører dei mest overvektige byane i Frankrike og USA, og ei anna studie som viser søvnemønstre i Europa. Withings seier at dette ikkje kompromitterer privatlivet til data til den individuelle brukaren fordi dei er aggregerte og anonymiserte. Mens Withings har vokst til å vera ein global bedrift, har det amerikanske selskapet Fitbit òg sett forretningsdrifta si triva utover grensene sine. "Corporate wellness" - ordninga hennar byrja i USA og selskap kan bruka ordninga for å få rabatt på skattane sine. Kunder til no inkluderer blue-chip multinasjonale selskap som BP og Time Warner. Arbeidarar kan registrera seg og ulike divisjonar kan konkurrera mot kvarandre for kor mange trådar eller trappane som er klatrade. "Nøkkelen er å gjera produktet klebrig", seier Gareth Jones frå Fitbit, og nøkkelen til det er gamification. "Programvara vår inneber utfordringar som daglege opptrekk og helgskrigarar som motiver folk og gjer at dei kjem tilbake". Men bør arbeidarane vera urolege for å dela kvar einskild beveging, 24 timar i døgnet, med eit selskapsprogram? "Vi har ikkje data om dette, det er i stor grad eit valg for den enkelte om dei melder seg på programmet. Vi ser resultatet av det som berre folk som er samde i å delta og folk som ikkje er det", seier Mr Jones. "Vi kan dela med bedriftsadministratoren informasjon om at 50 menneske er invitert og 45 har sagt ja. Korleis selskapet nyttar informasjonen er opp til selskapet". Potensialet til alle data som no blir samla er stort, både for næringslivet og for folkehelseinstitusjonane. Tenk deg å gå til legen og vise han kor mykje du trener, kor mykje du sover og blodtrykket ditt det siste året. Mens forsikringsindustrien nyttar mobile applikasjonar for å arrangera avtaler og gje helseminformasjon, har dei enno ikkje fullt ut omfavnet bruken av bærbare enheter og data dei samlar, sjølv om det er ein utvikling som kan forandra verksemda deira fullstendig, som mange forskingsartiklar tyder. Kan store data verkeleg revolusjonera verda vår? Vi undersøkjer korleis eksplosjonen av informasjon og analyse vil påverka livet vårt og privatlivet vårt. Makta til store data er i mellomtiden langt unna bruken av data for medisinsk forsking. Professor John Newton frå Public Health England vil gjerne sjå ein meir samansett tilnærming. "Vi har app-verda, ein stor investering frå teknologiselskapene, men helsestandarden har ikkje gjort sambandet", seier han. "Om du kan knyta samband mellom ein sjukehusvård som ein diabeteklynikk og data frå mobiltelefonen til ein pasient, kan dei straks sjå om diabetes til den personen er ute av kontroll". Budskapet hans er klart: "Legg dataene i hendene på folk som kan bruka dei til å gjera ein forskjell". Som alle dei nye opplysingane som blir registrerte og analyserte, er høve til å gjere seg enorme, men det er ikkje så lett å sjå at dei etiske og personlege sakene rundt personopplysingane våre ikkje går vekk.
Gadgets som sporer føtene våre, sover og får hjertefrekvensen vår til å fortsette å leve og redusere kostnadene for helsestøyt for milliardar - eller det er det me blir fortalt.