Mange av dei elementane som utgjer grunnlaget for den moderne verda, oppsto i Kina, inkludert papir, skyttepuder, kredittbankar, kompass og papirpengar. Kina stagnerte i over to tiår under det stige kommunistiske styret til grunnleggaren av Folkerepublikken, Mao Zedong. Men Kina har no den raskaste vekstekonomin i verda og går gjennom det som har vorte skildra som ei andre industriell revolusjon. Det har òg lansert eit ambisiøst program for romforskning, som inneber planar om å sette opp ei romstasjon innen 2020. Folkerepublikken Kina (PRC) vart grunnlagd i 1949 etter at kommunistpartiet vann den førdominante nasjonalistiske Kuomintang i ein borgarkrig. Kuomintang trakk seg tilbake til Taiwan, og skapte to rivaliserande kinesiske statar - PRC på fastlandet og Republikken Kina basert på Taiwan. I 2008 blei Mao Zedong til ein av dei største kommunistane i Kina, og i 1976 blei Mao avdøydd. I 1976 blei det ein ny regjering, og det blei ein ny økonomisk reform. I begynnelsen av 1980-talet demonterte regjeringa kollektiv jordbruk og tillét privatet. Raten til økonomisk endring har ikkje vorte matched av politisk reform, med Kommunistpartiet - det største politiske partiet i verda - som har bevar monopol på makt og oppretthaldt streng kontroll over folket. Myndighetane strekkjer framleis mot alle teikn på opposisjon og sender oppspoke dissidentar til arbeidsleirer. I dag er Kina ein av dei største eksportørane i verda og tiltrekkjer rekordbelømingar av utanlandsk investering. I sin tur investerer det milliarder av dollar i utlandet. Kollapset på internasjonale eksportmarkadar som følgde den globale finanskrisen i 2009 slo fyrst hardt på Kina, men økonomien hennar var blant dei første i verda som rebound, og vende raskt tilbake til vekst. I februar 2011 overgjekk det formelt Japan og blei den nest største økonomien i verda, men i byrjinga av 2012 byrja skuldkrisen i euro-sone - ein av dei største marknadane for kinesiske varer - å virke som ein drag på veksten til Kina. Men tilhøyrsla til handelspartnarar har vorte spente over det enorme handelsoverslaget til Kina og piratkopiet av varer. Det fyrste har ført til krav til Beijing om å heita verdien av valutaen sin, renminbi, som ville gjera kinesiske varer dyrare for utlendingar og eventuelt hindra eksport. Beijing har svara med ein gradvis letting av restriksjonane for handel i valuta. I tillegg har den raskt veksande økonomien drivkrafta etterspurnaden etter energi. Kina er den største oljekonsumøren etter USA, og den største produsenten og forbrukaren av kol i verda. Det bruker milliarder av dollar på å søkja etter energiforsyning frå utanland. Det har vore massive investeringar i vannkraft, inkludert 25 milliarder dollar i Three Gorges Dam-prosjektet. Den økonomiske ulikheten mellom urbane Kina og landsbyland er blant dei største i verda. I dei siste ti åra har mange fattige landsbyborgarar streymt til dei austlege byane i landet, som har hatt ein byggjeboom. I byrjinga av 2012 synte byborgarane å overgå landsbyborgarane for første gong, ifølgje offisielle tall. Andre kvickande problem er korrupsjon, som påverkar alle nivåer av samfunnet, og den økende mengden HIV-smitting. Ei negativ side av den økonomiske veksten har vore miljøforringing; Kina er heime for mange av dei mest forurenste byane i verda. Menneskerettaktivistar held fram med å kritisera Kina for å avretta hundrevis av menneske kvart år og for å ikkje stoppe tortur, og for å fortsette å sensurera politisk og kunstnerisk uttrykk. Menneskerettingsgrupper skuldar myndighetene for systematisk øydelegging av tibetansk buddhistisk kultur og forfølginga av munkar som er lojale mot Dalai Lama, den åndelege leiaren i eksil som kjemper for autonomi i Kina.
Kina er det folkesamlastaste landet i verda, med ein kultur som strekkjer seg tilbake i nesten 4000 år.