FN gav den berømte heltinnen, som òg er kjent som prinsessa Diana av Thermyscira, ærestittelen fredag på 75-årsdagen hennar, og dette var starten på ein årlang kampanje på sosiale medier for å fremme kvinnesmakt og likskap mellom kjønn. Mer enn 1000 anonyme og "anstrengte" UN-ansettar har undertegna ein petijon på nettet der dei seier at Wonder Woman ikkje er eit godt val. Dei teiknar figurane som "ein stor, kvit kvinne med store bryst, med umoglege proporsjonar, i ein skummel, hofte-leggande drakt med eit amerikansk flagg-motto og kneethøye støvlar - den perfekte definisjonen av ein "pin-up" jente". Kritikar som underskrivde framlegginga sa at det var "de skuffande" at FN "ikke kunne finna ei ekte kvinne som kunne kjempa for rettane til ALLE kvinner i spørsmålet om likskap mellom kjønn og kampen for å få makt". Komiks-superhelten har kome tilbake til kulturell relevans med den kommende utgjerda av ein ny Wonder Woman-film med den israelske skodespelaren Gal Gadot, som framstod ved seremonien i FN saman med skodespelaren Lynda Carter, som òg portretterte henne i den samnamne amerikanske TV-serien frå 1970-talet. Wonder Woman, ei Amazonas-prinsesse som blei skapt av Harvard-utdanna psykologen William Moulton Marston i 1941, vart inspirert av leiarane i suffragist-rørsla og har lenge vorte sett på som eit feministisk ikon. "Fokuset [for FN] var på feministisk bakgrunn, at ho var den første kvinnelege superhelt i ei verd med mannlege superhelt og at ho i utgangspunktet alltid kjempte for rettferd, rettferd og fred", sa FN-offisialen Maher Nasser til NPR. Organisasjonen sa at utnemninga av karakteren var ment å "høydeleggja det vi kan oppnå kollektivt om kvinner og jenter blir styrkte" og "å oppnå likskap mellom kjønn og styrking av alle kvinner og jenter", ifølge nettsida til FN for mål for bærekraftig utvikling. Men æra synest å vera dårleg tidleg. Annonsen følgde FN sin utveljing av den portugisiske Antonio Guterres som neste generalsekretær, trass i ein global press for organisasjonen til å velja den første kvinnelege toppdiplomat. Ein ny analys av FN viste at ni av ti høge leiarskapsrollar i FN gjekk til menn. Dei potensielle kvinnelege kandidatane i løpet var den tidlege statsministeren i New Zealand, generaldirektøren for kulturorganisasjonen Unesco, den moldaviske vise-premierministeren og ein høge EU-offisiell. Kvifor vart ikkje ei kvinne vald til FN-generalsekretær? "Det er alarmerande at FN vil tenkja på å bruka ein person med eit openbart seksualisert bilde i ein tid då hovudmeldinga i USA og i verda er objektifikasjonen av kvinner og jenter", stod det i oppfordringa. Om lag 100 UN-ansettarar protesterte mot utnemninga ved FN-hovedkvarteret, med skiltar som stod: "Eg er ikkje ein maskot" og "La oss bli ekte". Det gjekk ut av røyst på sosiale medier, og forkjemparar for kvinners rettar peika på ekte kvinner som passa til lovforslaget i staden for Wonder Woman. Anne Marie Goetz, professor i globale saker ved New York University og tidlegare rådgjevar for fred og tryggleik for UN Women, kalla beslutninga "avskyande". Feministikonet Gloria Steinem sa til CBS at ho var "alle for symbolisme", men "vi leitar no etter kvinner med ekte jordleg makt". Ho la til at ho helst ville sjå oppstigningen av den første kvinnelege generalsekretæren i FN. "Ho står for ting som folk enno bryr seg om, og ho vil alltid bry seg om så mykje at ho aldri skal gå vekk", sa Diane Nelson, presidenten for DC Entertainment, til BBC. "Hennes evne til å operere alene og å vere sjølvstendig, men òg å arbeide i same styrke og same evner som nokre av dei sterkaste mannlege superheltane, meiner eg er eit vitnemål for karakteren hennar og knyter seg litt til FN-avtalen og ideen om likskap mellom kjønn".
FN har vorte kritisert for å utnevne Wonder Woman som ny honorær ambassadør for kvinners og jentles empowerment.