President Xi Jinping sa at Kinas "territoriale suveränitet og marine rettar" i sjøane ikkje ville bli påverka av dommen "på noko som helst vis". Men han insisterte på at Kina framleis var "åtrett til å løysa tvister" med naboane sine. Domstolen, som har sitt sete i Haag, dømde at det ikkje finst bevis for at Kina hadde historiske rettar til vatnet eller ressursane som fall inn under "nine-dash-linjen", og at han var i strid med dei suverene rettane til Filippinane med operasjonane der. Filippinane har hatt diplomatiske kranglar med Kina over Scarborough Shoal og Spratlys i særdeleshet. Det seier at Kinas "nåe-dash line", som Kina nyttar for å avgrensja sine territoriale krav, er ulovleg under UNCLOS-konvensjonen. Vietnam, Taiwan, Malaysia og Brunei har òg konkurrerande krav i regionen. Sjølv om desse øyane er i stor grad ubebodde, kan dei ha reserver av naturresurser rundt seg. Det har vore lite detaljert utforsking av området, så estimatene er i stor grad ekstrapolert frå mineralrikdommen i nabolandområda. Havet er òg ein viktig sjøvei og har fiskeplassar som forsyner livnedgangen til folk i heile regionen. Kinesiske medier var raske til å ta den offisielle linja at Beijing ikkje ville anerkjenne dommen. Kinesiske nyhetsbyrået Xinhua sa at "sidan panelet ikkje har jurisdiksjon, er avgjørda naturleg null og null". Filippinane tok høgt imot dommen som ein "miljærsteinsbeslutning", men det var lite festlegheit. I Manila seier BBC-korrespondenten Jonah Fisher at dette kan vera på grunn av ein nyskift i regjeringa - mange filippinarer trur at den nyvalde presidenten Rodrigo Duterte kan ha søkt løyster om kinesiske investeringar, i bytte for ein stille, verdig respons. Det var meir glede blant dei filippinske brukarane av sosiale medier, som kalla dommen #CHexit. Både USA og Japan oppfordra begge partane til å følgja dommen. USA kalla det ein "vård bidrag til det felles målet om ei fredeleg løysing av tvister i Sør-Kinahavet". Men Taiwan avviste funnene til domstolen i eit område det administrerer, og sa at dommen hadde "seriøst skade" på rettane sine og at dei "definitivt ikkje ville akseptera denne dommen". USA sende eit flyfartøy og kampfly til regionen før avgjørelsen, medan den kinesiske flåten har gjennomført øvingar i nærheten av de omstridde Paracel-øyene. Dette resultatet er eit stort tap av ansikt for Kina, og likevel ser den første reaksjonen frå Beijing på at FN-domstolen har reist opp på kravet sitt ut til å vera ganske forsonande. På den eine sida har den kinesiske regjeringa på nytt sagt at ho har territoriale suveränitet og maritime rettar i området og at aktivitetane til folket der går tilbake til over 2000 år sidan. Fly- og redningsselskapar vil gjerne høyra at Kina har endra seg på at det respekterer "friheten til navigasjon og flyging som alle statar har i henhold til internasjonal lov i Sør-Kinahavet" og at det står klar til å sikre "uhindret tilgang til internasjonale sjøveiar". Alt dette synest tyder på at Beijing kanskje vil søkja etter ein eller anna form for forhandlingsoppgåve i staden for å øke trykket på Filippinane etter den allmenne seier Manila fekk i Haag.
Kina har avvist ei internasjonal domstolsdom som seier at kravet til søk i Sør-Kinahavet ikkje har noko rettsleg grunnlag.