Før samtalene med den amerikanske hovudforsetaren James Mattis sa Sir Michael at for få av dei 28 medlemmene oppfyller NATO si årlege forsvarsutgift på 2 prosent, og at dei må "lyfta sitt spel". Administrasjonen til Trump har sagt at andre land må bera meir av kostnadene. Sir Michael sa at utgiftane til Storbritannia gjekk opp, men at væpna styrkane må fortsette å sørge for at dei var "egna for det som er ment". General Mattis sa at Storbritannia var eit døme for andre statar og at "den globale leiarskapen hennar er nødvendig i dag like mykje som på nokon tid i historia". Times har rapportert at forsvarsdepartementet står overfor ein budsjettunderskudd på 10 milliarder pund i det neste tiåret, og tyder på at dette kan føre til at det vert redusert personell. For no er det berre fem av dei 28 Nato-medlemmene - inkludert USA og Storbritannia - som bruker 2% av den årlege inntekta si på forsvar. Sir Michael, som held samtaler med den pensjonerte marinekorpsgeneralen, sa at USA alltid har vore den økonomiske støtten til NATO og ingen vil sjå det trekkjast tilbake frå dette. Han sa at Storbritannia alltid hadde nått målet på 2 prosent, men for mange andre gjorde ikkje det og dette var ikkje lenger akseptabelt. "Det er fem medlemmar i NATO som ikkje einaste bruker 1 prosent, og eg vil arbeide med Jim Mattis på å overtala dei til å heva leken", sa han. "Vi vil at andre land skal ha ein rettferdig del. Han foreslo at det å publisera ei tabel årleg over framgangen som landene gjorde mot målet på 2 prosent ville "skjemma dei andre til å auke forsvarsutgiftane sine". Sir Michael sa på ei felles pressekonferanse i Lancaster House at NATO var hjørnesteinen i vestleg tryggleik, men at det treng å vera "førlegare og raskare". Mattis sa at dei to landa var på "samle pall" når det gjeld å konfrontera trugstraumen frå terrorisme, og stod saman som "bøller mot manikkar som trur ved å skade oss at dei kan skremma oss". Dei "spesielle tilhøva", sa han, var "ikke eit historisk gjenstand, men ein kilde til styrke i dag for dei to nasjonane". Dei to diskuterer tiltak for å modernisera NATO, inkludert å strømlinjeføre kommandostrukturane, og framgang på ei rekkje felles utstyrsprojekt, inkludert F-35 Lightning-slagflyet. Sir Michael kunngjorde ein investering på 90 m £ i RAF Marham i Norfolk for å støtta den britiske forsendinga av det nye flyet. Men forsvarsministeren står overfor spørsmål om framtida for Storbritannia sjølv, på grunn av at det vert rapportert at økonomiske trykk kan føre til kutt i personel, inkludert Royal Marines. Forsvarsministeren sa at Storbritannia har det femte største forsvarsbudsjettet i verda, og regjeringa er forplikta til å auka forsvarsutgiftane kvart år fram til 2020, inkludert å byggja mange nye krigsskip. Han sa at dei væpna styrkane ikkje var immune mot å måtte bli meir effektive og tilpasse seg endringane i det som blei spurt av dei. Han sa til Today-programmet på BBC Radio 4 at "balansen" av ressursar i Royal Navy var eit spørsmål for den første Sea Lord. "Det eg seier dykk er at vi har 7000 Royal Marines... og eg har ikkje samde om noko kutt i storleiken på Royal Marines", sa han. Han la til: "Det vi ser på er måten våre væpne styrkar fungerer på, dei ulike oppgåvene dei har, og vi ser konstant etter å sjå at dei er egne til det vi gjer". Så om noko ikkje lenger er naudsynt, om det er overflødig, må vi sørge for at vi kan setja besparingane tilbake i ny utstyr. "Dette gjeld bygningar, det gjeld òg måten vi arbeider på og effektiviteten vi treng". Men Labour sa at "feil og dårlege avgjøringar" sidan 2010 no kom heim til høgre og ministrane må vera klare på kvar framtida sparer ville koma frå. "Eine ny nedskjering på 1 milliard pund kvart år, for å kompensera for denne misbruken av forsvarsbudsjettet, vil gjera endå større skade på våre væpne styrkar", sa skuggforsvarsminister Nia Griffith. "Rapportar om at Royal Marines kan bli avskjede er særleg bekymrande... Forsvarsministeren heldt fram med å omtala investeringar i utstyr, men han må investere i personellet i styrkane våre for å sikre at profesjonelle standarder held seg høge".
Nato-medlemmar vil "skamma seg" for å bruke meir på alliansa, sa forsvarsministeren Sir Michael Fallon.