I ein tale sa han at, med tanke på konsekvensane av folkeavstemninga, måtte regjeringa vera "realistisk om å oppnå eit overskudd innan slutten av tiåret". Målet hadde vore det mest verdsatte målet til kansellaren og hadde dreiv til åtstramingstiltak i tidlegare budsjetter. Men han sa at økonomien viser "klare teikn" av sjokk etter at folkeavstemninga om å forlate EU. "Vi må gje finanspolitisk trugdskap, halda på med å vera harde på underskuddet og vera realistiske om å oppnå eit overskudd innan slutten av tiåret". Skygdkansler John McDonnell frå Labour tok godt imot denne handlinga og sa: "Tungstvel, avstemninga sist torsdag for Brexit har berre ført fram det som var uunngåeleg. "Kansleren hadde allereie droppa dei andre finanspolitiske reglane sine om velferd og gjeld i budsjettet i mars, og etter mange økonomar var det forventast at han skulle bli tvungen til å droppa denne òg". BBC-bedriftsredaktøren Kamal Ahmed seier at målet var å "skjære skattmaskinen" etter eit tal frå inndelsminister Theresa May i går. I eit tal då ho lanserte forsøket hennar for å bli statsminister sa ho "vi burde ikkje lenger søkja å nå til eit budsjettoverskudd innan parlamentet er over". Kamal seier at Osborne no har følgt etter. Likevel insisterer finansdepartementet på at det framleis vil balansera bokføring og "fiksa finansane". Osborne lovde seg først å få finansutviklingen tilbake til overskudd innen 2020 på konservatørpartikonferansen i 2013, og det blei ein politikk i budsjettet i juli 2015. Men det har vore spørsmål sidan om målet kunne oppfyllast. "Etter å ha røyst for Brexit i forrige uke, er det klårt at økonomien går nedover, det kan vera ein fullverdig recession, det kan vera ein svært, veldig låg vekst", sa Paul Johnson, direktør for IFS. For det britiske økonomien var ein av dei viktigaste passane i Theresa May si tale i går då ho signaliserte at George Osbornes "fiskale regel" (å produsera eit overskudd innen 2020) var for maskinen som skal skrita finansdepartementet. "Selv om det er absolutt viktig at regjeringa held fram med å redusera utgiftene og kutta underskuddet, bør vi ikkje lenger streva etter å oppnå overskudd innan parlamentet endar", sa Mrs May. No har han sagt at han er samd, og han hevdar at regjeringa må vere realistisk i sine finansmål og at sparepolitikken kan avlaste seg. Kjelda mi frå finansdepartementet viser at "regelen" kan endrast i "ikke-normalt" tid. Og dette er ganske "ikke-normalt" tid. Forkastinga av finansmålet tyder at regjeringa kan låna meir, forhåpentlegvis for å investere i infrastruktur og for å milde behovet for skattestigingar og utgiftsreduksjon, om økonomien tek ein drejning til det dårlegare, som nokre spår. I ein sjokkerande utvikling torsdag kunngjorde Boris Johnson, som er den mest ansette for å bli statsminister, at han ikkje ville stilla opp. BBC har lært at justisminister Michael Gove no er under økende trykk for å forlata forsøket sitt å bli Tory-leiar. Kjelder har sagt at BBC-regjeringsministrane prøver å overtala justisministeren til å gje seg av så partiet kan "samlast" rundt inndustriksminister Theresa May. I ein tale sa Gove at beslutningen om å stille til val for å bli konservatarleiar er driven av "overtydinga" om kva som er rett for Storbritannia, ikkje personleg ambisjon. Tre andre kandidatar har sett fram namn for konservatarleiarskapet: Energiminister Andrea Leadsom, parlamentsmedlem Liam Fox og Arbeid og pensjonssekretær Stephen Crabb. Regjeringa lånte 74,9 milliarder pund i regnskapsåret 2015/2016 og for regnskapsåret til no - som dekkjer april og mai - låna har nådd 17,9 milliarder pund, som er 0,2 milliarder pund meir enn i den same perioden ein år sidan. Det er meint at regjeringa no vil auka låna, slik at dei kan unngå at dei skal skära ut meir eller auke skattar. Dei kan òg låna for å investere i store bygningsprosjekter. "Problemet er sjølvsagt at du ikkje kan låna for alltid", sa Paul Johnson frå IFS. "Så me må gjere nokre år til med meir utlån, men eg trur ikkje dette er slutten på åtgangshistorien. Eg trur dette vil seie at åtgangshistorien vil fortsette lenger fordi me vil gjere sparing og skattekonkurranse gjennom 2020-talet for å betale for dette".
Kanselar George Osborne har droppa målet sitt om å få finansutviklingen tilbake til eit overskudd i 2020.