Advokatar for Miljøminister Caroline Spelman gjorde inntatinga etter at ClientEarth hadde gripe til. Men dommar Mitting sa at enhver håndhevingsaktion var eit spørsmål for Den europeiske kommisjonen. Han nekta å gje ei erklæring eller å påleggja Mrs Spelman å skisse planar for å kutta forurensningsnivået. ClientEarth hadde klaga at Mrs Spelman hadde ikkje rådført seg med om forslag som viste korleis Storbritannia hadde til hensikt å overholde EU-grensar for nivå av nitrogendioksid. Det krevde at dommaren skulle erklære at planane som var fastsette av Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra) ikkje var i samsvar med EU-lova, og påleggja Spelman å publisera endra forslag. Advokatar frå regjeringa truga påklagelsen og sa at det ikkje var naudsynt nokon High Court-ordring. "Slik ein obligatorisk påbod... ville reisa alvorlige politiske og økonomiske spørsmål som rett og slett ikkje er for ein dommar", la han til. "Domane har tradisjonelt vore forsiktige med å gå inn på dette området av politisk debatt - av god grunn". Mr Justice Mitting erklærte handlinga for ein "drakt" og sa at kostnadene skulle deles. "Våre luftkvalitetsplanar fastsetter alt det viktige arbeidet som vert gjort på nasjonalt, regionalt og lokalt nivå for å oppfylle alle EU-grenslane på kortest mogleg tid", sa talsmannen. Stephen Hockman, QC, for ClientEarth, sa til domstolen at veldedigheita hadde oppnådd noko og sa: "Regjeringa er i strid med forpliktinga sine i henhold til europeisk lov i samband med luftkvalitet. "Selv om vi har tapt, var det eit fornuftig tilfelle å gå vidare". Ein talsmann sa at den rettslege utfordringa var førebøra fordi luftkvalitetsplanar for 17 regioner og byar ikkje ville oppfylle lovlege grenser for luftkvalitet før etter 2015, då fristen for å nå grensene var 1. januar 2010. Han sa at han ville at retten skulle påleggja Mrs Spelman å utforma planar som ville oppnå lovleg etterleving over heile Storbritannia innen 2015, og òg å gje ei erklæring om at ho var i strid med lovlege forpliktelser. Dei inneheld nesten inga nye måtar, og viser at dei ikkje vil oppnå luftkvalitetsgrenser før 2025. Det er berre ein skam".
Styresmaktene har innrømmt at dei har brutt EU-lovgivningen for forurensing, under ein kamp i høgdomstolen mot miljøkampanjer.