Høgskulæresektoren støtta i stor grad å bli verande i Storbritannia og har sidan avstemninga uttrykt bekymring for dei økonomiske konsekvensane av å forlate. Universitetar fryktar å mista forskningsfinansiering, studentar og personale i tilfelle av ein "hard" Brexit. Men nokre universitet vurderer å utvida seg til Europa som ein måte å omgå problemet. Universitetet i Kent har hatt eit senter i Brussel i nesten 20 år, for over 200 forskarstudentar frå 60 land, og har òg avdelingar i Paris, Athen og Roma. Desse stasjonane er anerkjend av relevante retts- og utdanningsmyndigheter i hvert land og gjer det mulig for universitetet "å utvikla og fremme tilknytingar som gjer det mogleg for studentane våre å få viktig tilgang til profesjonelle nettverk", sa ein talsmann for University of Kent. Andre universitet kan fylgje etter som Brexit-forhandlingane kjem i gang. "Du kan tenkja deg ein situasjon etter Brexit der britiske universitet virkar like aggressivt i Europa som i Kina og India og andre stader, sa Chris Husbands, vise-kansellar ved Sheffield Hallam University, til avisa Guardian. Det finst bevis for at britiske universitetar allereie tapar forskingssamarbeid med europeiske partnere. britiske universitetar, i samarbeid med små bedrifter, mottar 850 millionar pund i forskningsstipendar kvart år frå EU. Universitetar er òg urolege for at det ville vera vanskelegare å rekruttere studentar og personale frå EU-land om ein innførte restriktar for fridom for flyt og reglane for avgifter for EU-studentar vart endra under det nye sambandet mellom Storbritannia og EU. EU-studentar betaler for tida dei same gebyrane og har same tilgang til lån som britiske studentar - og presidenten for Universitet i Storbritannia, Dame Julia Goodfellow, har allereie kalla på for å få trygging for dei som har byrja å ta eksamen ved britiske universitet, at desse arrangementane vil vare i heile løpet av studiet. Det vert sagt at Tyskland, Finland, Republikken Irland og dei baltiske statane er i ferd med å bli dei foretrukne alternativane for nokre universitet. Alistair Jarvis, vise-direktør for Universities UK, sa at britiske universitet står overfor "betydelege utfordringar". "Britiske universitet kan trive etter utgangen med den rette støtten frå regjeringa", sa Jarvis. "For å trive etter at vi har gått ut, treng vi at regjeringa tek tiltak for å gjera Storbritannia til eit enda meir attraktivt mål for dyktige universitetsansatte og studentar frå heile verda og utviklar nye politikkar og finansiering for å styrke internasjonalt forskingssamarbeid". Oxford University seier at det ikkje er planer om å utvida seg til utlandet, men vise-kanselær Louise Richardson har uttrykt bekymring for å mista personalet til andre land. "Akademiane våre kan velja å gå ut om dei er urolege for at dei ikkje kan få forskinga si finansiert i framtida. "Det finst mange universitet i verda som ville vore glade om å ha dei og som nærmar seg dei", sa ho til BBC Radio 4 i dag. Utenriksminister Boris Johnson har sagt til BBC at formelle forhandlingar om å forlate EU sannsynlegvis vil byrja tidleg i 2017.
Britiske universitet kunne opna campus i Europa for å kompensera for effekten av Brexit, har nokre vise-kansler foreslått.