Forskarar forbereder seg på å kontakte alle 6.400 familiane i landet som er ramma av tilstanden. born som har ein mor eller ein bror med type 1-diabetes, vil bli invitert til blodprøve for å sjå om dei er i høy risiko for å utvikla sjukdomen. Dei som er i risiko, vil bli bjóðað eit legemiddel som heiter metformin for å sjå om det kan halda diabetes borte. Metformin er allereie brukt til å behandle diabetes, men det er ikkje greitt om det kan hindre at den utviklar seg i utgangspunktet. Type-1 diabetes utviklar seg når kroppen ikkje produserer insulin. Dette er det hormonet som trengs for å kontrollere blodsukkernivået. Trass i omfattende forsking, finst det ingen måte å forhindra sjukdomen på. Dei fleste ekspertar trur at det er forårsaket av eit problem med immunsystemet - å feime insulinproduserende celler i bukspyttkjertelen - kalla beta-celler - som skadelege, og å angripe dei. I staden for å fokusere på å stoppe immunforsvaret, seier Wilkin at det kan vera betre å arbeide for å verna beta-cella. Han meiner at hovudårsaken til skade er stress på beta-cella som kjempar for å takle etterspurnaden etter insulin. Så, sier han, i nokre menneske, slår immunforsvaret til og drep fleire celler, og det skyndar utviklingen av diabetes i barndomen - det vi kjenner som type-1-diabetes. Han vonar at metformin vil lindra stresset på beta-cella, slik at dei kan fortsette å produsera insulin. Prof. Wilkin sa: "Det er mogleg at eit moderne miljø akselererer tap av beta-celler ved å overarbeida og stressa dei. "Som en konsekvens kan dette bidra til at type-1 diabetes, som viser seg i stadig yngre aldersgrupper, blir meir vanlig. "Adapt vil bruke medisinar for å verna beta-cellane mot stress, slik at dei overlever lenger". Forskarane seier at dersom det lukkast, vil forsøket gje ein kostnadseffektiv måte å forebygge type-1 diabetes på, som kan bli gjort tilgjengeleg umiddelbart for barn i risiko. I dag er det ein utgangspunkt for studien, som er å finne ut av kva type diabetes som er. Studiet har innledende finansiering frå velgjerningsorganisasjonen JDRF, som er ei del av organisasjonen for type-1-diabetes. Om lag 10% av alle diabetespørslene er type-1, men det er den vanlegaste typen barndomsdiabetes, og det blir då kalla ungdomsdiabetes eller tidleg diabetes. I type-2 diabetes, klarer kroppen ikkje å produsera nok insulin for å fungera ordentleg, eller kroppens celler reagerer ikkje på insulin. Om lag 90% av vaksne med diabetes har type-2, og det har en tendens til å utvikla seg seinare i livet enn type-1.
Ein stor prøve skal starta i Skottland for å forhindra type-1 diabetes hos born.