Jo Johnson, universitetsminister, har kunngjort planar for å "gjere det betre" med tilskudd til funksjonshemma studentar. Frå neste september skal universitetane ha "det hovudansvaret" for å møta behovene til funksjonshemma studentar. I ei skriftlig ministeruttala blir det sett fram kva for støtte som skal fortsette å bli gjeve av Disabled Students' Allowance (DSA) og kva for kostnader universitet må møta. DSA hjelper funksjonshemma studenter med å rådgje seg det spesialiserte utstyret, støttende arbeidarar og ekstra reisekostnadene dei treng. Dei er ikkje tilbakebeta og ikkje middelprøva. I 2012-13 gav dei 146 millionar pund til 64.500 høgare utdanningsstudentar, ein auke på 44% på 101 millionar pund som vart utbetalt i 2009-10 til 47.400 studentar. Zanna, 18 år, frå Cumbria, er ein grunnstudent ved Manchester School of Art. "Eg er djupt døv, og kan berre høyra 30% av samtalen med hjelpa frå høyresystemet og cochlearimplantatet mitt, i anna høyrer eg berre 2-5% av lyden". Døre studentar bruker mykje tid på å prøve å lesa på leppene, dette er ofte svært frustrerende og utmattet. "Mange ekstra arbeid må gjøres, som å få notater før forelesning og før-læring, så det er lettere å forstå kva som skjer i forelesning og klasser. "Eg må òg bruka undertekster for videoar eller filmar, og uventa filmar i forelesningar utan undertekster går bort. "I universitetsbygningen min har eg ein spesiell brannlarm som blinker og vibrerer under pute min om det høyres alarm". "På universitetet brukar eg ein trådlaus mikrofon som overfører tale direkte til høyresystemet og cochlearimplantatet mitt. Eg har finansiert dette utstyret sjølv, men ein av mottakarane til høyresystemet mitt er lånt ut av universitetet. "Mitt kurs kunne ikkje få DSA-finansiering, og det er difor universitetet har hatt vanskelegheit med å gje meg den fulle støtten eg treng, som ein elektronisk notat-taker". "Eg skal søkja DSA for uteksaminering i 2016. Eg er svært uroleg for at eg ikkje får den støtten eg treng for å oppnå mitt fulle potensial, og eg veit at hundrevis av andre funksjonshemma studentar er òg urolege. "Regjeringa seier at det er usannsynleg at det vil ha ein innverknad på eksisterende arrangementar med studentar, men kva med om du bestemmer deg for å gjera vidare studium på eit anna universitet? "Eg har som mål å spesialisera meg i mote design med ein mastergrad i strikkøyte, og eg har bekymringar for at dette kan ikkje bli mogleg for meg på grunn av mangel på støtte". "Disse studentane, inkludert meg, føler seg ignorerte av regjeringa, og tilgangen vår til høgskulen har vorte urettferdig avgrensa". I uttalelsen sa Johnson at det var lenge etterlengt med ein omsiktsvakande av det 25 år gamle systemet. Han vil at universitetane skal oppfylle lovlege plikta sine mot funksjonshemma studentar under likelskapsløget i 2010. "Høgare utdanningstilbydarar bør oppfylle plikta sine under likelskapsløget for å gjera rimelege tilpassingar for å henta funksjonshemma studentar, som andre organisasjonar og bedrifter gjer". "Mere inkluderende læringsmiljø" og betre bruk av teknologi er viktig, sa han. Tilskuddene vil framleis vera den hovudskilde til finansiering for visse slag av støtte, til dømes for veitarar for blinde eller delvis synde studentar, men mykje annan støtte må finansierast av universitetene. Universitetar skal ha meir av kostnadene for spesialister og for utskriving og skanning, medan datatekselement skal finansierast "bara ved unntak". Susan Daniels sa at tilskuddene var "ein livlinje". "Vi veit at døve studentar kan oppnå like mykje som hørande samstadar, men det må finnast rett støtte". "Døve studentar treng desperat støtte som notat-takere fordi dei ikkje kan lesa leksjonær eller følgja ein signaltal tolk og ta notater samtidig. "Døve unge menneske fortel oss at dei føler at regjeringa er i ferd med å gjera det vanskelegare for dei å gå på universitet. Vi trur sterkt at regjeringa må tenkja om igjen, eller garantera at det blir sett sikringstiltak på plass for å verna døve studentar". Den nasjonale studentunionen fryktar at små, spesialiserte institusjonar vil streva med å dekka kostnadene. Medarbeidarane for funksjonshemma studentar, Maddy Kirkman, sa at endringane risikerar å bli inkonsekvente i støtten og klagde på at regjeringa har ignorert desse bekymringane. "For å gjera høgskolen tilgjengeleg, må regjeringa arbeida med studentar og institusjonar og ta høve til våre synspunkter, og ikkje brysa dei til side". Green-partiet sa at endringane utgjorde ein kutt på 70 millionar pund til støtte for funksjonshemma studentar. Talsmannen Mags Lewis sa at endringane ville innebera kutt i datastøtte, korrektorlesing og skriving, med eldre studentar med dårlege datakunnskaper, særleg illa ramma. Ho varna om at funksjonshemma studentar kunne "falle inn i ein ingenmansland" med regjering og universitetar som kvar hevdar at det er den andre ansvarleg. "Eg er fast beslutten om å sikre at funksjonshemma studentar skal kunna nytta og utvikla talentet sitt gjennom høgare utdanning, og at det ikkje skal finnast noko som skal begrensa ambisjonane deira", skreiv Johnson.
Dei som kjem for å få hjelp, seier at når ein overfører mykje av pengane til universitet i neste år, kan det hende at funksjonshemma studentar ikkje får den vitlege støtten.