1453 - Sultan Mehmed II den store tek Konstantinopel, endar det bysantinske imperiet og konsoliderer det osmanske imperiet i Mindre Asia og Balkan. 15-16 århundra - Ekspansjon i Asia og Afrika. 1683 - Den osmanske framrykkja i Europa stoppet ved Slaget ved Wien. Langt fall byrjar. 19th century - Forsøk på politisk og økonomisk modernisering av imperiet i stor grad grunnleggjar. 1908 - Ungt tyrkisk revolusjon etablerer konstitusjonell styresett, men degenererer til militærdiktatur under fyrste verdskrigen, der det osmanske imperiet kjem i allianse med Tyskland og Austro-Ungarn. 1918-22 - Delinga av det beseira osmanske imperiet fører til den evige triumf for den tyrkiske nasjonalrørsla i krig for uavhengighet mot utanlandsk okkupasjon og styresett til sultan. 1923 - Stornasjonsforsamlinga erklærer Tyrkia for republikk og Kemal Ataturk for president. Europa møter Asia i den største byen i Tyrkia 1928 - Tyrkia blir sekulær: klausul som held islam som statsreligion fjerna frå grunnloven. - 1938 - President Ataturk døyr, etterfølgd av Ismet Inonu. 1945 - Neutrale i mesteparten av andre verdskrigen, Tyrkia kunngjer krig mot Tyskland og Japan, men deltar ikkje i kamp. 1965 - Suleyman Demirel blir statsminister - ein stilling han skal halda sju gonger. 1971 - Arméstyrken tek avkall på Demirel etter ein spirale av politisk vald. 1974 - Tyrkiske troppar invaderer nordlege Kypros. 1978 - Det amerikanske handelsembargoet som ein konsekvens av invasjonen blir løyst. 1980 - Militært kupp følgjer politisk dødvande og sivile uro. 1982 - Ny grunnlov skapar sjuårspresidense, og reduserer parlamentet til ein kammare. 1983 - Almindelege val vann av Turgut Ozal sitt Motherland-parti. 1984 - Tyrkia anerkjenner "Turkish Republic of Northern Cyprus". Kurdistan Workers' Party løyser separatistisk geriljakrig i sørøst. Grunnleggjaren av den tyrkiske republikken BBC History 1987 - Tyrkia søkjer om fullt medlemskap i EEC. 1990 - Tyrkia tillat den USA-leide koalisjonen mot Irak å lansera luftangrep frå tyrkiske basar. 1992 - 20.000 tyrkiske soldatar går inn i kurdarane i Irak i ein anti-PKK-operasjon. 1993 - Tansu Ciller blir den første kvinnelege statsministeren i Tyrkia, og Demirel vert vald til president. 1995 - Stort militært offenssiv lansert mot kurdarane i nordlege Irak, med rundt 35.000 tyrkiske soldatar. Det pro-islamistiske velferdspartiet vinner val, men manglar støtte til å skipa regjering - to store sentroreistparti formar ein anti-islamistisk koalisjon. Tyrkia går inn i EU-toldunion. 1996 - Koalisjonen med sentroreist fell. 1997 - Koalisjonen trekkjer seg frå etter kampanjen leidd av militæret, erstatta av ei ny koalisjon leidd av den sentroreistretts-Familjepartiet til statsminister Mesut Yilmaz. Kurdistan Workers' Party-leiaren Abdullah Ocalan sit i livstidsdom Kurdeleiarar skulda i Tyrkia 1998 januar - Welfare Party - den største i parlamentet - forboden. Yilmaz trekkjer seg frå midt i korrupsjon, erstatta av Bulent Ecevit. 1999 - februar - PKK-leiaren Abdullah Ocalan fangst i Kenya. 2001 - juni - grunnlovsdomstolen forbød opposisjonelle pro-islamske dygdpartiet, som han sa hadde vorte fokus for anti-sekulære aktivitetar. 2002 - januar - tyrkiske menn vert ikkje lenger sett på i lov som hovud for familien. 2002 - Den islamistiske rettferd og utviklingspartiet (AK) vann valvelta. Partiet lovar å halda seg til sekulære prinsipp i grunnloven. Statsleiar Abdullah Gul blir utnemnd til statsminister. 2002 - Forfatningsendringane tillater at sjefen for AK-partiet, Recep Tayyip Erdogan, kan stille opp til parlamentet og dermed bli statsminister. PKK - Kurdistan Workers Party - er ein opprørsgruppe som kjemper for ein uavhengig kurdisk stat i Tyrkia 2003 mars - AK-partileiaren Recep Tayyip Erdogan vann seter i parlamentet. 2003 - November - 25 menneske vert drepe og over 200 vart skadde då to bilbombar eksploderer nær hovudsynagoga i Istanbul. Dagar seinare drep 28 menneske i to samordna sjølvmordsangrep ved det britiske konsulatet og ein britisk bank i byen. 2004 - Tyrkia signerer protokoll som forbjud dødsstraff under alle omstende, eit trekk som vart velkomnet i EU-krinsane. 2004 - May - PKK seier at det er i plan å avslutta våpenhvile på grunn av det som dei kallar utryddingsoperasjonar mot styrkane sine. 2004 - Juni - Statstelevisionen kringkastar første kurdiskspråklege program. 2004 - September - Parlamentet godkjenner straffreformer som innfør strengare tiltak for å hindre tortur og vald mot kvinner. Det kontroversielle forslaget om å kriminalisera ekteskapsbrot vart droppa. 2004 - desember - EU-leiarane er samde om å opna samtaler i 2005 om Tyrkia sitt EU-medlemskap. Avgrepet, som vart teke på eit toppmøte i Brussel, følgjer ei avtale om EU-krav om at Tyrkia skal anerkjenna Kypros som medlem av EU. Jan 2005 - Ny lira-valuta som vart innført som seks nollar blir fråført frå den gamle lira, og det endar ei æra der sedlar var av millionar. 2005 mai - Parlamentet godkjenner endringar av ny straffavtale etter klagingar om at den forrige versjonen av straffavtalen hadde avgrensa mediefriheten. EU velkomner flytet, men seier at koden framleis ikkje oppfyller alle bekymringane om menneskerettigheter. 2005 juni - Parlamentet overgår vetoet til den sekularistiske presidenten Sezer på eit regjeringsstøttendendendendemang som lettar restriksjonane for å undervisa i koranen. 2005 oktober - EU-medlemskapsforhandlingar vart offisielt innleidd etter intenst forhandling. November 2005 - Blue Stream-rørledda, som har mange milliarder dollar til å kosta, og som fører russisk gass under Svartehavet til Tyrkia, opna i hamna i Samsun. Mord på journalist Hrant Dink sjokkerte Tyrkia Tyrkisk-armensk forfattar skunda seg mot taushet 2006 Mai - Gunman opna eld i den høgaste domstolen i Tyrkia, drep ein framtredande dommar og skadde fire andre. Tusenvis protesterar mot det dei oppfatter som eit islamsk fundamentalistisk angrep. Juni 2006 - Parlamentet vedtek ny lov mot terror som uroar EU og som rettaregrupper kritiserer som ein invitasjon til tortur. 2006 - 30 september - Kurdisk separatistgruppa PKK kunngjer ein ein-sidig våpenhvile i operasjonar mot militæret. 2006 - EU fryser delvis medlemskapssamtalene til Tyrkia på grunn av at Ankara ikkje opna portane og flyplassane sine for cypriotisk trafikk. 2007 - Journalist og armenisk samfunnsleiar Hrant Dink blir myrd. Mordet framprovoserer opprør i Tyrkia og Armenia. Premierminister Erdogan seier at ein har skutt ein kule mot demokrati og ytringsfrihet. 2007 April - Ti tusen forstandarar av sekularisme samlar seg i Ankara, med sikte på å presse statsminister Erdogan til å ikkje stille opp i presidentval på grunn av islamistiske bakgrunn. 2007 - Parlamentet gjev første godkjenning til ei grunnlovsendring som tillater at presidenten kan veljast ved folkeleg avstemning, men endringa vert vetta av president Sezer. Hovudsaken delte religiøse og sekularistiske tyrkar Hovudsaken utfordrar Tyrkia Kvifor muslimske kvinner brukar slør Stilt slutt på tyrkiske høgskole-hovudsakforbod 2007 - AK-partiet vinner parlamentsval. Abdullah Gul vart vald til president neste månad. 2007 - Oktober - Veljarane i ein folkeavstemning har tilbake planar om at framtidige presidentar skal veljast av folket i staden for av parlamentet. 2007 - Tyrkia løyser ein serie luftangrep mot krigarar frå den kurdiske PKK-rørsla inne i Irak. 2008 - Tusenvis protesterar mot planar om å la kvinner ha på seg det islamske hodeheadskarfen til universitet. 2008 - Petisjon til grunnlovsdomstolen om å få AK-partiet til å bli forbodd for å undergrave den sekulære grunnloven mislykkast med eit smale margin. Oktober 2008 - Rettferda byrjar mot 86 mistenkte medlemmar av den skyggefulle ultra-nasjonalistiske gruppa Ergenekon, som er beskyldd for å ha planlagt ei rekkje angrep og provosert ein militærkupp mot regjeringa. 2009 juli - President Abdullah Gul godkjenner lovforslag frå det regjerande AK-partiet som gjev sivile domstoler makt til å prøva militærpersonell for å tru nasjonal tryggleik eller involvering i organisert kriminalitet. Tyrkia og Armenia byrja å rykke mot ein gjenoppretting av band i 2009 Tyrkia, Armenia splitt på nye band. Begge parlamentar må ratifisere avtalen. Tyrkia seier at det å opna grensa vil avhenge av framgang på å løysa Nagorno-Karabakh-striden mellom Armenia og Aserbajdsjan. 2009 desember - Regjeringa innfør i parlamentet tiltak for å auka kurdspråklege rettar og redusere den militære nærværen i hovudsakleg kurdiske sørøst som ein del av sitt "kurdspråk". 2010 april - Parlamentet byrjar å diskutera konstitusjonelle endringar som er foreslått av regjeringa med det erklærte målet å gjera Tyrkia meir demokratisk. Opposisjonen, det republikanske folkpartiet, seier at det islamistiske AK-partiet søkjer meir kontroll over den sekulære rettsvesenet. Mai 2010 - Forholdet med Israel blir alvorleg spent etter at ni tyrkiske aktivistar blir drepne i eit israelsk commando-angrep på ei nødhjelpsflåte som prøvde å nå Gaza. September 2010 - Referendum om konstitusjonell reform støttar endringar for å auka parlamentarisk kontroll over hæren og rettsvesenet. Hundravis av offiserar i hæren har vorte dømde i samband med påståtte kuppplanar, i det som vert sett på som eit slag mot styrken til hæren 2010 November - Wikileaks publiserer konfidensielle telegram som viser at Frankrike og Austria har blokkert EU-medlemskapsforhandlingane til Tyrkia. 2011 juni - Ruling Justice and Development (AK) -partiet vinner ein herleg seier i parlamentsvalet. Ankara krev reformer i Syria. 2011 August - President Gul utnemner topp-militære leiarar etter at forgjengjarane deira gav seg i massestyring. Dette er første gong ein sivil regjering har avgjørt kven som kommanderer dei mektige væpne styrkane. 2011 oktober - PKK-rebellane drep 24 tyrkiske soldatar nær den irakiske grensa, det mest dødelege angrepet mot militæret sidan 1990-talet. 2012 juni - Tyrkia tillater at skular tilbyr kurdisk som valgfritt kurs. 2012 oktober - Spenningar veks med Damaskus. Etter at syriske ministerskyting på ein tyrkisk grenseby drep fem sivile, tillater parlamentet militæraksjon i Syria, og væpna styrkane svara med artillerield inn i Syria. 2013 mars - Etter lange samtaler mellom den tyrkiske regjeringa og den fengslade PKK-leiaren, kunngjer Öcalan at den væpna kampen er avslutta og at eldsstillinga er løyst. Anger over planar om å ombyggja ein park i Istanbul vart til protester mot den oppfattede regjeringsautoritarismen i midten av 2013. Mai-juni - Masseprotester mot regjeringa spreidde seg til fleire byar, utløyst av planar om å utvikla eit av dei få grønne plassana i Istanbul. Politiet svara med vald, og to protesterande døyr. 2014 - Premierminister Erdogan vinner det første direkte folkelege valet til president. 2015 Mars - "Sledgehammer"-kuppkomplottprosessen kollapsar då ein domstol frikjører 236 offiserar som er anklagde for å ha vore involvert i ein påstått konspirasjon for å fjerne den tidlege statsministeren Erdogan frå makta i 2003. 2015 juni - Det pro-kurdeiske venstreorienterte Folkeleg demokratiske partiet (HDP) kom inn i parlamentet ved val, og berga regjeringspartiet AK for majoriteten og svekker planar for ein folkeavstemming om utøvande makt for president Erdogan. 2015 juli - Tyrkia kunngjer luftangrep mot militante gruppa Islamsk stat etter at ein mistenkt IS-selskapskameratør drep 32 unge aktivistar på ein rally i Suruc, på den syriske grensa. Vaktstillstand med den kurdiske opprøraren PKK - erklært av den fengslade PKK-leiaren Abdullah Ocalan i 2013 - smuldrar endeleg under tyngda av spenningar som er forverra av den syriske borgarkrigen og rollen til både Tyrkia og kurdar i krigen. Kurdisk opprør bryt ut ein gong til. 2015 oktober - Tyrkia beskylder Islamsk stat for to sjølvmordsbombingsangrep på fredsmøte i Ankara som drep 100 menneske. 2015 november - Styringspartiet AKP får tilbake flertall i parlamentet i førval, men manglar dei tal som trengs for folkeavstemning for å styrkja maktene til president Erdogan. Tyrkia skyt ned eit russisk militærjet på Syria-bombardement. Russland, den nest største handelspartneren til Tyrkia, innfører økonomiske sanksjonar. EU slår ein avtale der Tyrkia begrenser flom av migranter til Europa, i bytte for €3 milliarder ($3.17 milliarder) og inntrengingar på stilte EU-medlemsforhandlingar. 2016 februar - Bombangrep på militærkonvoi i hovudstaden Ankara dreper minst 38 menneske. Ei hardlinje-avskilne PKK-fraksjon - Kurdistan Freedom Hawks (TAK) - hevdar ansvar. 2016 mars - Myndighetane sette den største avisa i Tyrkia, Zaman - som er tett knytt til Erdogan-rivalen Fethullah Gulen - under statleg kontroll. Sjåvelsykjebilbombingsangrep i Ankara drep 37 menneske. TAK hevdar igjen ansvar. 2016 mai - statsminister Ahmet Davutoglu trekkjer seg frå statsministerembetet etter å ha falle med president Erdogan. President Erdogan seier at avtalen om å begrensa flom av migranter til Europa - som i stor grad var forhandla av Davutoglu - kan kollapsa om tyrkar ikkje får visumfrie tilgang til EU. 2016 juni - Tyrkia kallar tilbake ambassadøren sin til Berlin etter at det tyske parlamentet vedtok resolusjon som erklærte drapet på armenarar av tyrkiske styrkar under verdskrigen. Eit skytings- og sjølvmordsangrep på Ataturk-flyplassen i Istanbul drep 42 menneske, inkludert 13 utlendingar. Tyrkiske myndigheter trur at angrepet har kjennetegn for den såkalla Islamske staten. 2016 juli - Myndighetene arresterer tusenvis av soldatar og dommarar på grunn av mistanke om å ha vore involvert i eit kuppforsøk som president Erdogan seier var inspirert av hans eksil-motstander Fethullah Gulen. Statsstyret stengjer òg dusinvis av medieorgan - inkludert 16 TV-kanaler - under den pågående undergrepa etter det mislykkte kuppforsøket. 2016 August - President Erdogan vitjar St. Petersburg for samtaler med Russlands president Vladimir Putin. Besøket - det første utlandet til president Erdogan sidan kuppet i juli - vert sett på med mistankar av europeiske leiarar, som har kritisert den utbrede fangenskapen og restriktionane på borgarrettighetene som tyrkiske myndigheter har sett i verk etter kuppet.
Ein kronologi over hovudhendeler: