Groppa publiserte rapporten sin om utkastet til budsjett til regjeringa, som var den første bruken av nye skattemyndigheter. Medlemmar sa at nye maktverknader kombinert med den økonomiske usikre situasjonen som Brexit førte til, gjorde det "kritisk" at det var "fullstendig gjennomsiktighet" over budsjetter. Finansminister Derek Mackay har sagt at han er "positiv" om å vinna opposisjonsstøtte til budsjettet, men andre partileiarar har advart om at "det ser ikkje bra ut" for ein avtale som skal bli slått før Fase One-kvøten den 2. februar. Bruce Crawford, som var medlem av finansutvalget, sa at han var fornøyd med at det var funne ein samdøme mellom dei ulike partiane i gruppa og at det kom fram ein stort sett einstemmig rapport, til trass for dei politiske skilnadane i formålet med budsjettet. Han sa: "Det er klart for oss at den økte avhengigheten av budsjettet av den relative økonomiske utførsluna, kombinert med kompleksiteten i den finanspolitiske rammana, tyder at det no er ein mykje større grad av flyktighet og usikkerhet i budsjettet. "Denne usikkerheten vert forverra av den potensielle effekten av Brexit på den økonomiske veksten og dei offentlege finansane". Rapporten bemerker den "historiske" naturen til budsjettet, som er den første gongen Holyrood vil setja skattesatsane og bandene for inntektsskatt i Skottland. Medlemmarane bemerker at dette ville vera komplisert under normale omstende, men la til at "den tilleggande usikreheten som oppstår etter Brexit, økar utfordringa" for parlamentet og regjeringa i å samde om budsjettet. Dei sa at det difor var "kritisk" at det var "tilräckleg gjennomsiktighet for å sikre offentleg tillit til drifta av dei nye finansmaktene". Og dei la til at "det er påkrevd betydeleg arbeid for å utforma ein ny budsjettet prosess og ein breiare finanskontroll" med tanke på den tilleggande kompleksiteten og den reduserte tidsskalaen for kontroll i den gjeldende innstillinga. Medlemmarne bemerker òg at det er "mange ulike tall som vert framsett" om lokale styresmakter og lokale tenester, og dette har vore roten til ein politisk krang. Opposisjonspartiene har peika på at det kjerne budsjettet til rådset går ned, men regjeringa insisterer på at andre pengar går direkte til skule og at helsestyrings- og sosialt partnerskap tyder at budsjettet til "lokal tenester" auke. Finansutvalget var samde i dette og kalla den skotske regjeringa til å framleija "detaljerte forslag" om å gjera staten til finansene til lokale styresmakter meir gjennomsiktige. Dette var eit av dei få områda der MSP-ane ikkje kunne nå til konsensus, med rapporten som bemerker: "Av di ulike presentasjon og sett av tall som gjeld lokal styresmakter, var nokre medlemmar urolege for nivået på finansresursane som lokale styresmakter har tilgjengeleg i nedlegginga". Medlemmarane uttrykte òg skuffande for at statssekretæren David Gauke hadde nekta å gje bevis til komiteen om virkninga av den finanspolitiske rammana, og sa at det var "vitalt" å få høyra frå ein finansminister under budsjettprosessen. MacKay sa at han ville granska anbefalingane i rapporten "tilsynleg" og gje eit formelt svar før budsjettprosessen er avslutta. Men Willie Rennie, leiaren for Lib Dem, som har spurt om opptil 400 m ekstra pund på mental helse og utdanning, varna om at det "ikke ser bra ut" for ein avtale som skal bli gjort før einstemminga i første etappe. Og Patrick Harvie, ein av samrøytane til Skotska grøna, som siktar seg mot skattendringar, sa at det ikkje er eit teikn på at regjeringa har valt å kompromissa med nokon annan part. Han sa at debatten vil fortsette "i ein konstruktiv ånd", men han sa at ballen er i regjeringa. Mackay sa at han ville halda fram med "konstruktive diskusjonar" med andre parti. De skotske konservative sa at dei ikkje ville støtta budsjettet, og at det ville gjera Skottland til "den mest skattelova delen av Storbritannia". Og Scottish Labour sa at regjeringa burde "gå tilbake til teikningsbrettet", og at dei ville "søkja å endra budsjettet til SNP for å stoppe kuttane".
Skottland står overfor "mangevis høgare usikkerheit og volatilitet" i budsjetta si på grunn av nye maktord og Brexit, har finansutvalget i Holyrood sagt.