Public Health Wales-studien ser på uheldige opplevelser i barndomen (ACE) som inkluderer at foreldra skil seg frå. born med fire eller fleire ACE, rundt 14%, har tre gonger meir sannsyn for å få lungesykdom eller hjertesykdom seinare i livet. Ein høgtstående helsepersonell sa at i staden for å "redde brutt vaksne" var det nødvendig å fokusere på "å byggja sterkare born". Funnene vert publisert for å samanfalle med ein stor internasjonal folkehelsekonferanse, som er vert vert vert av PHW i Cardiff. Det er den siste av tre PHW-studiar som ser på dei første 1000 dagane av livet. Me har intervjuert over 2000 vaksne i Wales. Viktigheten av å gje borna den beste start i livet har lenge vorte sett på, men denne forskinga ser på langtidspåverknaden av vonde opplevingar i dei viktige tidlege åra og korleis det kan føre til meir kronisk sjukdom og meir press på frontlinje-tjenestene seinare. Prof Mark Bellis, direktør for politikk og forsking ved Public Health Wales, sa: "De fleste av oss har det sjuke sjokk i barndomen, og så slapp vi av, og foreldra trøysta oss, og kroppen vår utviklar seg på det lågare, avslappare nivået". Men viss du blir konstant utsett for uheldige barndomsopplevelser, utviklar kroppen din seg i ein høgare spenningstilstand, og det er alltid ute etter meir trugsmål. "Det vil seia at kroppen din utviklar seg, og er vant til å vera klar til å bli skadd eller skadd på ein eller annan måte, og det slitas opp fortare. "Du er òg meir sjuk, du kan utvikla dårlegare metallhelse, du er meir sannsynleg for å bruka alkohol og narkotika - og dei øker risikoen for å få dårleg helse seinare i livet. Nikki Rhys-Jones, som er jordemor ved NSPCC, sa: "I andre trimesteren [tidsperioden frå 13 til 27 veker] av graviditeten kan barnet høyra - og det vil då vera klar over lydene rundt seg. "Så barnet kan byrja å ha samband med foreldra, men ting som misbruk i heimen, vald i heimen, skrike - det vil barnet oppleve, og desse ting vil føre til stress for barnet og påvirke utviklinga hans". Nye forskingar tyder på at effekten kan overgå frå ei generasjon til den neste. Genomekspert Dr. Tom Connor, konsulent for folkehelse i Wales og seniorlektor ved Cardiff University, sa: "Som individer er vi nesten ein symfoni av gener som fyrar ut i ulike tider". Epigenetikken [som ser på endringar i gener] kontrollerer faktisk uttrykk for gener - og så kan ting som røyking og drikke faktisk påvirke uttrykk for gener, som kan gå vidare til borna våre. "Det finst stadig fleire bevis for at livsstilsval som vi gjer, har ein effekt på borna våre. Dette er ein umiddelbar effekt når dei føder seg, og potensielt, viss me gjer noko som kan forureta DNA-en til borna våre, som kan ha ei langvarig effekt i heile livet". Men dette er ikkje berre ein utfordring for NHS. born som har fire eller fleire skadelidingar er òg 15 gonger meir sannsynleg for å bli gjort til gjerningsmenn, og 14 gonger meir sannsynleg for å bli offer. Alun Michael, kommissær for politi og kriminalitet i Sør-Wales, sa at styresmaktene blir meir bevisste om påverknada av hushaldshendeler på born i bakgrunnen - og det kan berre bli betre med alle byråane som arbeider betre saman. "Det har vore eit forsøk på å takle desse tinga ved å gjera henvisningar - stykke papir som går frå ein organisasjon til ein annan. Du veit aldri heilt kva dei går til", sa han. Men ein samordnad tilnærming er ikkje alltid lett å oppnå, argumenterer han, i ein tid då det offentlege utgiftene blir presste. "Om alle krymper seg inn i kjernen av ansvar, blir sprekkane større og fleire og fleire menneske fell ned i sprekkane, og konsekvensane blir meir komplekse og farlegare lenger ned i linja", sa Michael. "Det har vore ei allmenning i Wales at vi må krympa oss saman og ikkje krympa oss i to. Det er viktig at vi ikkje tillater at slike manglar oppstår, at vi ikkje lèt folk falla ned i sprekkene; vi jobbar saman for å få ei felles tilnærming". Regjeringa i Wales sa at bevisane for den negative effekten av ACE-ar er "overveldande" og at dei "arbeider ubarmhjertig" for å hindre og redusere langtidspåverknaden på born som har opplevd dei. For professor Bellis er det avgjørende for framtida å få det rett. "Kostnadene på lang sikt ved å la desse sakene vera ubehandla er enorme", sa han. "Det vi må fokusere på er at vi i staden for å bøya opp brutt vaksne, må byggja opp sterkare born".
Ny forskning viser at born som blir utsette for misbruk, vold i heimen eller andre stressar, er langt meir sannsynleg for å få langvarige helseproblemer.