Om lag 14 millionar fuglar blir avlet til bordet i året. Foredlarfirma er store arbeidsgivere og industrien oppretthaldt tusenvis av jobbar på gårder og i fabrikkar. Men kylling har eit problem - korleis å takle avfallet det genererer. For øyeblikket skaper millionar av fuglar som blir avlet i Nord-Irland 260.000 tonn av kyllingekot i året. Men det er rikt på nitrogen og fosfor som kan renna ut i elver og innsjøar og skada dei - ein prosess som er kjend som eutrofiering. Reglar i EU er på plass for å stoppe det. For å visa at det gjer framgang, treng Nord-Irland ei langsiktig løysing for å takle fjerkradsavfall. Nord-Irland-utøkande har oppretta ein fond på 15-20 millionar pund for å freista å finna eit svar, og snart skal det bruke noko av pengane. Det er tenkt at dei skal hantera minst 20.000 tonn avfall i året. Seks søknader har vorte vurdert av forretningsutviklingsorganet Invest NI. Stormont-landbrukminister Michelle O'Neill sa på jul at ordningar basert på anaerob matløysing (AD) var mest framme i utveljingsprocessen. Anaerob matløysing nyttar mikroorganismar for å bryta ned organisk materiale inne i eit forsegla og oppvarma system. Det gjev ut ein biogas som kan brennast for å produsera varme og kraft, men det er eit problem med å bruke AD-teknologi for dette. Om ikkje kostbare strippingprosesser er inkludert, vil same mengde nitrogen og fosfor som går inn i systemet i kyllingekot, vera til stede i biproduktet, eller matvælet, når det kjem ut. Det ser ut til at embetsmenn er fast resolutte om å overvinna dette problemet med AD-prosjektene som vert vurdert for finansiering. Landbruksdepartementet har sagt at i desse prosjektene vil digestatet enten bli eksportert for å spreida ut i fjellet eller enda forfina for å skilja ut næringsstoffane i form av pellets.
Fugle kjøtt er ein stor bransje i Nord-Irland - verdt 205 millionar pund i 2014.