Informationstjenesten for lokale styresmakter sa at 94 prosent av dei 131 rådsorganane dei snakka med hadde til hensikt å setja fram lovforslag, med finansane sine på "brotpunkt". Ein tredjedel av desse, 34 prosent i alt, har til hensikt å heita lovforslag med meir enn 2 prosent i april. Men i Wales er det ein stor del av kommunen som har sett seg i gang med å kreve hjelp til å betale for sosial omsorg. Ministerane seier at dei vil ha fram pengar for å hjelpa kommunane til å betale for sosial omsorg ved å auka "foreskriften" - eit tillägg som kommunane kan gjere på regningane - frå 2% til 5% i løpet av dei neste to åra. Finansuttrykk på fylkesråder og styresmakter som tilbyr sosial omsorg for vaksne har vorte særleg akutte i det siste året. Surrey County Council gav opp omstridd planar denne viken om å halda ein folkeavtale om ei 15 prosent høgkjøp i skatt, som det sa var nødvendig for å betale for sosial omsorg. Informasjonsenheten for lokalstyresmaktene publiserte forskinga si og sa at fem distriktsrådsordar som ikkje har noko sosialt verneforsyning, ville halda folkeavstemningar for å sanksiera skatthøysingar over 2 prosent, men hadde "tenkt seg betre" om det i siste få uker. LGIU sa at det var aukande bekymring i bystyrene for at det gjeldende systemet for å finansiera lokale styresmakter - gjennom ein blanding av statsstøtte, rådsskatt og andre inntektsstrømmer som forretningsrenter og parkeringsavgifter - ville bli uholdbar i nær fremtid. Av dei 163 rådsleiarane - over 131 lokale styresmakter - som svara på undersøkelsen, sa 42% at framtida nedskjeringar ville bli "anerkjende" av innbyggjarane, medan ein av ti frykta at situasjonen kunne bli så alvorleg at dei ikkje lenger kunne oppfylle lovlege forpliktingar til rådslagene sine til å gje visse tjenester. Ein rekke fylkesråder - inkludert Newcastle, North Tyneside, South Tyneside og Sunderland - har allereie sagt at dei vil leggja det fulle "social care-prædiktet" på 3% i skatteløpa til rådslovene neste år, og mange andre er vonde for å følgja. Jonathan Carr-West, sjef for LGIU, sa: "Lokale regjeringar er på brytningspunkt". "Vi ser at rådsstyrker rundt om i landet bøyer på budsjetta sine ved å heita på skatt, dra på reservene og øke avgiftene. Dei har svært lite tillit til systemets holdbarhet. "Statsbyar har lov til å setja ein skatt på 3% på kommunestaten for å finansiera sosial omsorg for vaksne - ni av ti seier at det ikkje er nok pengar og at det ikkje vil dekke mangelen. Statsbyar skal halda på 100% av nye forretnings- og forretningsrenten - halvparten av byane seier at dei trur dei vil ha det dårlegare under det nye systemet etter 2020". Han sa at byestadene vart frustrerte i å prøve å løysa problemane med inntektssamlinga som større høve for å gjere skatt, lokale hotellskatt og ein omvurdering av skatteklassar "utenfor regjeringa". "Ingenting av dette er ville og kåre idear. Det er ting som blir gjort i andre land, i USA, Frankrike og Spania og dei funkar. Her er dei ikkje ein del av samtalen. Det må endra seg". Ein talsmann for Department of Communities and Local Government sa: "Stortingsskatt skal vera lavere i reelle termer ved slutten av dette parlamentet enn han var i 2010 og vi har verna innbyggjarane ved å la dei få veto på overdreigne løysingar ved ein lokal folkeavstemming". Den historiske finansieringsavtalen vår på fire år gjev lokale styresmakter den vissinga dei treng for å planlegge framåt, med nesten 200 milliarder pund tilgjengelege for å gje dei tjenestene som dei lokale borgarane verdsetter mest. "Vi har òg kunngjort 900 m £ til til sosialarbeid, noko som tyder at byane vil ha 7,6 mld £ i tilgjevne midlar til å bruke i løpet av dei fire åra".
Mange lokale styresmakter i England har planleggje for å auke kommunalt skatt med opptil 5% i 2017-8, ifølge forsking.