Forskarar har sett på tre område i England, 20 år frå kvarandre, og funne at nye demensfrekvensar var lavere enn fortida trender tyder på. Dei seier at forbedringar i helsestandarden for menn er den mest sannsynlege forklaringa. Men velferdssorganar varnar mot å vera sjølvinnlysande, med over 200.000 tilfelle av demens diagnostisert kvart år i Storbritannia. Forskarar, som er finansierte av Medical Research Council og velferdssamfunn for demens, intervjute rundt 7.500 menneske i alderen 65 år og over som bur i Cambridgeshire, Nottingham og Newcastle tidleg på 1990-talet. I tillegg til å ha fått fleire døme for å sjå for seg, har forskarane funne ut at det er meir sannsyn for at det er 40 000 fall med denne sjukdomen enn det som er sett fram for to tiår sidan. Vitskapsmenn innrømmer at dei ikkje er sikker på kva som ligger bak denne trenden, men at det kan vera at menn har vorte bedre til å ta vare på seg sjølv. Dei seier at det kan ha vore med hjelp av at hjartet og hjernen har vorte sunnare - at færre menn røyker, at saltsjansen har minka i maten og at det har vorte lagt meir vekt på trening og blodtryksmedisinering. Dei innrømmer at det er vanskeleg å forstå kvifor det ikkje er den same trenden hos kvinner, men spøkler at menn kan ha vunne den helsa som kvinner no har. Likevel varnar dei for at andre faktorar - som økende mengder overvekti og diabetes - kan endra denne trenden i åra framover. Professor Carol Brayne frå University of Cambridge, som var med på forskingsgruppen, sa: "Eg er ganske optimistisk, fordi det er stabilisert, men viss vi ikkje bedyrer helsa meir, vil tallet auke med aldring av folkesetnaden, så det er ein slags forsiktig optimisme". Vitskapsmenn seier at det viktigaste er at ein auke i mengden demens er uunngåeleg og at det kan bekjempes. Og dei krev at ein får ein betre balanse på pengane, slik at folk kan gå lenger med pengar til forebygging av sjukdomen i midten av livet. Dr. James Pickett, forskarleiar ved Alzheimer-samfunnet, sa at forskinga var oppmuntrande, men han la til: "Folk lever lenger, og med andre risikofaktorar som diabetes og fedme som stig, vil det framleis vera over 200.000 nye fall av demens kvart år. Andre ekspertar pekar på at måten demens blir diagnostisert på har endra seg over tid, og initiativ som går mot å oppdaga tegn på demens tidlegare kan kompensera for å redusere verket.
Det er kanskje mindre alvorleg å sjå på det som blir det, som ein studie i Nature Communications tyder.