1914 - Kypros annektert av Storbritannia, etter over 300 år med osmansk styre. Storbritannia hadde okkupert øya i 1878, men den vart nominelt under osmansk suveränitet. 1925 - Vært til kronkolon. 1955 - Greksk-kypriotar byrjer gerillakrig mot britisk styre. Gerillakreisa, National Organization of Cypriot Combatants (EOKA), vil ha enosis (unifisering) med Hellas. Britiske myndigheter armerar ein paramilitær politistyrke som består av tyrkiske cypriotar. 1956 - Erkebiskop Makarios, leiar av enosis-kampanjen, blir deportert til Seychellane. 1959 - Erkebiskop Makarios kjem tilbake og vert vald til president. 1960 - Kypros får sjølvstende etter at greske og tyrkiske samfunn når ein avtale om ei grunnlov. Garanteavtalen gjev Storbritannia, Hellas og Tyrkia retten til å gripe inn. Storbritannia held på suveränitet over to militærbasar. 1963 - Makarios vekker tyrkiske frykt ved å føre fram konstitusjonelle endringar som ville oppheva maktdelingsarrangement. 1964 - Fredsbeinande styrkar frå FN sett opp. Tyrkiske cypriotar trekk seg tilbake til verne enklaver. 1974 - Militærjunta i Hellas støttar kupp mot Makarios, som flyktar. Om lag 165.000 greske cypriotar flyktar eller blir driven frå det tyrkiske okkuperte nord, og om lag 45.000 tyrkiske cypriotar forlater sør for nord. FN-trygghetsrådet vedtek einstemmig ei resolusjon som oppfordrar Tyrkia til å trekkja sine troppar frå Kyrpus. Tyrkia nekter å gjera det, til trass for at FN-trygghetsrådets resolusjonar gjentar den same kravet i løpet av dei neste tiåra. Glafcos Clerides, president i representanthuset, blir president til Makarios kjem tilbake i desember. 1975 - Tyrkiske cypriotar etablerer sjølvstendig administrasjon, med Rauf Denktash som president. Denktash og Clerides tek til orde om befolkningsutveksling. 1977 - Makarios døyr. Han vert etterfølgd av Spyros Kyprianou. 1980 - FN-sponserte fredssamtaler vert gjenuppretta. 1983 - Denktash suspenderer samtalane og proklamerer Tyrkiske republikken i Nord-Kypro (TRNC). Det er berre anerkjent av Tyrkia. 1985 - Ingen avtale på samtalane mellom Denktash og Kyprianou. 1988 - Georgios Vassiliou vart vald til gresk-kypriotisk president. 1989 - Samtalene mellom Vassiliou og Denktash vart avskaffa. 1992 - Samtalene blei gjenopptekne og kollapsar igjen. 1993 - Glafcos Clerides erstatter Vassiliou som president. 1994 - Europadomstolen vedtok at ei liste over varer, inkludert frukt og grønnsaker, ikkje er kvalifisert for preferansebehandling når dei blir eksportert av det tyrkiske kypriotiske samfunnet direkte til EU. 1996 - Aukansa i spenningen, voldsutvikling langs buffersonen der to gresk-kypriotiske menn vart drepne. 1997 - Mislykting av fredssamtal mellom Clerides og Denktash under FN-meidling. 1998 - Clerides vart gjenvald til ein andre periode med smale margen. EU listar Kypros som ein potensiell medlem. Regjeringa til Clerides truar med å installera russisk-lagde luftfjernmissiler. Tyrkia truar med militær handling. Clerides tek avkall på å ikkje utplata missilane. 2001 juni - FN-tryggleikrådet fornyar sitt 36-åra-misjon. Om lag 2.400 fredsbevaringsmenn patruljerar buffersonen mellom greske og tyrkiske cypriotar. 2001 - Dussindvis av politibetjenter vart skadde då protesterande angrep ein britisk militærbase i Akrotiri over planar om å byggja telekommunikasjonsmastar som hevda å utgjere ein helsemessig. 2001 - November - Tyrkia truggar med å annektera nord om Republikken Kypros går inn i EU. Det seier at flytet, som kjem før ein gjenforeningsavtale, ville bryta traktaten frå 1960. 2002 - FN-generalsekretær Kofi Annan presenterer ein allmenning fredsplan for Kypros som forutsetter ein føderasjon med to bestanddeler, som vert presidert av eit roterende presidentskap. 2002 - EU-toppmøte i København inviterer Kypros til å bli med i 2004 under forutsetning at dei to fellesskapene samde seg til FN-planen tidleg vår. 2003 - Utan gjenforening, vil berre den internasjonalt anerkjente gresk-kypriotiske delen av øya få medlemskap. 2003 - Tassos Papadopoulos tek seg av Clerides i presidentval. 2003 - Mars - FN-fristen for å bli enige om gjenforeningsplanen går. Generalsekretær Kofi Annan innrømmer at planen har mislyktast. 2003 - April - tyrkiske og gresk-kypriotiske innbyggjarar kryssar den "grøne linjen" for første gong på 30 år etter at tyrkiske-kypriotiske myndigheter har lettare grenseforbyrding. 2004 - April - Tvillande folkeavstemningar om om om å akseptera FN-genforeningsplanen i siste minutt for å oppnå ein felles EU-medlemskap. Planen blir godkjent av tyrkiske innbyggjarar, men avvisst av gresk-kypriotiske innbyggjarar. Tyrkisk-cypriotisk leiar trakk seg etter tiår i politikk Mai 2004 - Kypros er ein av 10 nye statar som skal bli medlem av EU, men gjer det som ei delt øy. 2004 desember - Tyrkia er samd om å utvide EU-tollunionsavtalen sin til 10 nye medlemsland, inkludert Kypros. August - Cypriotisk flystyrt nær Athen, Hellas, drep alle 121 passasjerane og mannskapet. Det var den verste katastrofen på øya i fredstid. Mai - Greksk-cypriotiske folk støtta regjeringskoalisjonen i parlamentsval, og støtta opposisjonen til gjenforening. Juli - FN-sponserte samtal mellom president Papadopolous og tyrkisk-cypriotiske leiaren Mehmet Ali Talat som samde om ei rekkje tillitingstiltak og kontakt mellom dei to samfunn. November 2006 - Samtalene mellom EU og Tyrkia om Kypros bryt seg over den pågåande nekta til Tyrkia å opna sine hamner for trafikk frå Republikken Kypros. Tyrkia seier at EU bør avslutta isolasjonen av det tyrkisk-kypriotiske samfunnet før Tyrkia opnar sine hamner. Januar-mars 2007 - greske og tyrkiske cypriotar riv barriere som deler den gamle byen Nicosia. 2008 - Februar - Venstreleiaren Demetris Christofias vinner presidentval. Lover å arbeida mot gjenforening. 2008 mars - President Christofias og tyrkisk-cypriotiske leiaren Mehmet Ali Talat er samde om å starta formelle samtaler om gjenforening. 2008 april - Symbolsk Ledra-gaten mellom tyrkiske og greske sektorane i Nikosia vart opna for første gong sidan 1964. 2008 september - greske og tyrkiske kypriotiske leiarar starta intensive forhandlingar med sikte på å få slutt på delinga av øya. 2009 - Høyre-nasjonalistpartiet National Unity Party vann parlamentsval i nordlege Kypros, og hindra fredssamtalene. Den tyrkiske kypriotiske leiaren Mehmet Ali Talat held fram i embete, men i ei svekkd posisjon. Samtalene om gjenforening held fram gjennom 2009, med lite framgang. 2010 - Dervis Eroglu, som er for uavhengighet, vann leiarskapsstridningen i den tyrkiske nord, og slo den forsamlingsviljeleg Mehmet Ali Talat. 2010 - Samtalene om gjenforening endar med ein ny hardlinjer som representerar den tyrkiske nord. 2011 - Parlamentariske val. Det hovudrettslige opposisjonspartiet DISY vann med eit smale margin. I juli 2011 døyr Andreas Ioannides og 12 andre då folk som har sett i bruk iranske containarar med sprengstoff spreng på den hovudbasen og det hovudkraftverket i landet. Forsvarsministeren, militærsjefen og utanriksministeren trekkjer seg frå over hendinga, som embetsmenn seier at skjedde etter at ein buskeld brann opp sprengstoffane. Strømmangel som er forårsaket av at det marinebasen spreng ut det hovudkraftverket i landet, pluss betydeleg grekisk skuld, gjer finansreform vanskeleg. Fitch halte reiting til A- frå AA- i mai over greske skuldskjerm. 2011 August - President Christofias utnemmar eit nytt kabinett med økonom Kikis Kazamias frå AKEL-partiet sitt som finansminister. 2011 - President Christofias avviser funnene i ei offisiell rapport som beskylder han for "personleg ansvar" for sprenginga i juli på grunn av at han hadde vore klar over risikoen. 2012 - FN avbryter planane for ei konferanse på Kypros, med påstand om mangelen på framgang på noko av dei vesentlege skilnadane mellom dei to partane. Tyrkiske Petroleum Corporation byrjar å bora olje og gasse på land i nordlege Kypros, til trass for protester frå den cypriotiske regjeringa om at handlinga er ulovleg. Juni 2012 - Kypros appellerer til EU om økonomisk hjelp for å støtta bankane sine, som er sterkt utsette for den snublande greske økonomien. november 2012 - Kypros seier at det har nådd ein "prinsippsavtale" med EU-kommisjonen, Den europeiske sentralbanken og IMF om vilkårene for ein redningstiltale. Den faktiske storleiken på hjelpen skal avgjøres etter ein undersøking av dei sjuke bankane i landet. 2013 februar - Den konservative kandidaten for Demokratiske samlinga, Nicos Anastasiades, slår AKEL-kandidaten for kommunistpartiet, Stavros Malas, med stort margen i presidentvalskurset og vert etterfølgjar av Demetris Christofias som president. 2013 mars - President Anastasiades tryggjer seg 10 milliarder euro i bankshjelp frå EU og IMF. Laiki Bank, den nest største i landet, blir kringsett og innskuddshaldarar med meir enn 100.000 euro vil møta store tap. 2013 April - finansminister Michael Sarris trekkjer seg frå, med påstand om ei offisiell etterforskning av feil håndtering av redningspakken. Fram til 2012 var han leiar for den kollapsa Laiki Bank. 2013 mai - Kypros mottek 2 milliarder euro - den første utbetalinga av ein redningspakke på 10 milliarder euro - frå internasjonale kreditorar. Den europeiske domstolen for menneskerettar påbød Tyrkia å betale 90 millionar euro i skadestånd til gresk-cypriotane for invasjonen i 1974. Tyrkia kallar dommen urettferdig og seier at det ikkje vil betala. 2014 oktober - Kypros stengjer fredssamtalane med tyrkiske-holdte cypriotane i protest mot det som dei kallar anstrengslane til Tyrkia for å hindra det å utforske gasspeld sør for øya. EU og USA uttrykker bekymring for spenningen. 2015 - President Anastasiades og den tyrkiske kypriotiske leiaren Mustafa Akinci held eit samla nyårssalg før meir panerte samtaler om gjenforening.
Ein kronologi over hovudhendeler: