Det kontroversielle nye sikkerhetslovforslaget vert forventast å bli godkjent av president Recep Tayyip Erdogan. Politiet skal ha rett til å halda folk i fangenskap i opptil 48 timar utan domstolsord og bruke eldvåpen mot demonstrantar som ber bensinbomber eller andre "skadelege våpen". Kritikarane seier at det kan bety ein fyrverkeri eller ein enkel sling. Demonstranter som er maskerte, til dømes med ein skjerf, kan risikera opptil fem år fengsel. I tillegg til å gje styresmakter rett til å skipa for politisiteringar, vil regjeringa gje styresmakter som er nødvendige for tryggleik og vern mot voldelige protester og som er i samsvar med europeiske normar. Opposisjonen seier at lovforslaget, om det blir godkjent, vil gjera Tyrkia til ein politistat. Det kjem i ein sensitiv tid for den tyrkiske innenrikspolitikken. Det skal haldast parlamentsval den 7. juni, og fredsforhandlingar for å få slutt på tre tiår med kurdisk opprør har vorte mislykkede nyleg, ettersom skilnad har oppstått mellom det regjerende AK-partiet og Erdogan om korleis ein skal gå vidare. I oktober vart det innført protester som var pro-kurdelege, der nesten 50 menneske døydde. Mehmet Ersoy, ein av parlamentarikarane i det regjerande, islamistiske AKP, seier at protesterne overtala regjeringa til å ta ekstra polititiltak for å "stoppa provokasjonar". La oss ta bort dei maskerte vandalane med molotov-cocktailer frå scena", sa han. "Vi vil berre stoppe volden". Men Ertugrul Kurkcu, ein medlem av parlamentet frå det pro-kurdelege partiet HDP, deler ikkje denne optimismen. "Om gendarmeriet, som no skal underhéra innenriksdepartementet, eller politiet, legg til med dei fullmaktene dei har fått, og prøver å skremma, presse eller bruka vald mot folk, vil det skade freden. Det vil ikkje lenger vera eit godt klima for fredssamtaler - verken politisk eller psykologisk", sa han. Det største opposisjonspartiet CHP har planleggje å setja inn ein utfordring til konstitusjonell domstol mot lovforslaget snart. Akif Hamzacebi, ein CHP-medlem av parlamentet, argumenterer for at hovudmålet med lovforslaget er å knuse den offentlege oppstanden og hindre ein "andra bølge av uro som likna hendingane i Gezi" - protesterne mot regjeringa som skjedde i juni 2013. "Regjeringa utvider politismaktene for å kontrollere oppstanden. Amnesty International har fordømt lovforslaget, og utenriksdepartementet har uttrykt bekymring. talsmannen for utenriksdepartementet, Jeff Rathke, sa: "Vi trur at avskrekkingar av samlingsfriheita svekkjer i staden for å styrkja demokratiske samfunn". Erdogan tolererer lite av ein annan mann, og meir enn 70 menneske har vore stilt for rettssakar for å ha fornærma han sidan han blei president i august i fjor.
Det tyrkiske parlamentet har samde om å gje politiet nye maktord - men først etter fleire veker med lange debattar, slagsmål mellom parlamentararar og sit-in protester.