Razgovor s korisnikom:Sevdah

Zamolio bih da prije nego što uradite radikalne izmjene na članku, kažete koji dio mijenjate i zašto na talk stranici određenog članka. Smatrajte ovo upozorenjem.Emir Arven 00:24, 6 septembar 2005 (CEST)

::User:Sevdah, s obzirom da si odlučio da pišeš članke onda ih piši na bosanskom, sa č,ć,đ,dž,š i ž slovima. Ovako bez kvačica članak nije ništa drugo nego nepotreban jer to nije bosanski jezik. Neće neko ići za tvojim kopiranjem i dodavati kvačice. To nije u duhu wikipedije. Ako već radiš, radi kako treba.Emir Kotromanić 02:35, 1 oktobar 2005 (CEST)
Sevdah, članci se pišu u skladu s NPOV pravilom, dakle nema članaka u subjektivnom esejističkom mišljenju ili glorificiranja. Nego se navode fakti u neutralnom svjetlu. Ovo su enciklopedijski članci, a ne esej u kojem treba koristiti metafore, hiperbole, i komparacije. Činjenica jeste da je zastava RBiH popularan simbol među Bošnjacima i oko toga se svi slažu, ali neće se svi složiti kada neko kaže: "Glavni i najvažniji simbol". Na osnovu kojih kriterija? Koliko dugo je zastava RBiH bila u upotrebi? Koliko su drugi simboli bili u upotrebi? Da li posjeduješ neku statistiku?...Emir Kotromanić 21:23, 29 oktobar 2005 (CEST)

Sevdah, prije nego sto dodajes novi clanak provjeri dali clanak vec postoji pod drugim imenom. Nepotrebno si dodao clanak Kralj Tvrtko I Kotromanic kad vec postoji clanak pod Tvrtko I Kotromanic. Dalje ako pogledas druge clanke o kraljevima nigdje nema titule u clancima tako da je ispravnije da je ime clanka Tvrtko I Kotromanic. --EmirA 16:59, 31 oktobar 2005 (CET)
Okej, izbrisaću "kralj".

Zdravo, trenutno je posrijedi novo glasanje na clanku o Bosanskom Novom. Mozes li glasati za ime Bosanski Novi tako da se glasanje konacno moze zavrsiti. Pozdravi --EmirA 19:47, 13 novembar 2005 (CET)
Naravno.

Sevdah, kontam sta pokusavas da uradis na ovoj Wikipediji sa nekoliko zadnjih dodataka ali takav stil pisanja na ovoj Wikipediji ne donosi puno koristi.  Pogledaj komentare koje sam ostavio na Wikipedia:Čaršija#Agresija_na_Bosnu_i_Hercegovinu.  Pozivam te da se produktivno ukljucis u zajednicki rad na ovoj temi I da razmislis o stilu svog pisanja koji vise lici  na propagandu (koliko god mozda u pojedinim slucajevima bio istinit) nego kao kvalitetan enciklopedijski tekst.  Pozdrav --Dado 20:29, 18 novembar 2005 (CET)

Zdravo, vidim da si dodao da je bosanski sluzbeni jezik na Kosovu. Odakle ti ova informacija? Jesi li siguran da je ovo tacno? Ja kako znam sluzbeni jezici su srpski i albanski + turski na lokalnom nivou. Pozdravi --EmirA 15:33, 21 decembar 2005 (CET)
Zdravo. Pa nemam tacne informacije ali kolko znam sluzbeni narodi su Albanci, Srbi, Bosnjaci i Turci. Zar onda i jezici sviju njih nisu sluzbeni. Jer znam zasigurno da u albanskom dijelu Kosovske Mitrovice kao i na Gori ima obrezovanje na bosanskom a mislim i u Pecu.
Ali moram te i pitat za nesto drugo. Naime, na engleskoj wikipediji sam napravio neke izmjene o simbolima Bosnjaka. Objasnjenje je na historiji clanka ali da se nebi mjenjalo htio bih te zato pitat. Naime, ljiljan je simbol Bosne iz srednjeg vijeka, 92´ do 98´ i ARBiH a po uredniku Bosnjaci.net kada je skinut sa zastave BiH proglasen je narodnim simbolom Bosnjaka sluzbeno. Polumjesec je simbol Bosne iz Osmanlijskog doba i bio je simbol Bosnjaka 4 stoljeca, simbol Husein Kapetana Gradascevica i Bosne-nezavisne iz 19 stoljeca i simbol IZ BiH. Naravno on je vazan i tradicionalan ali se ljiljan predstavlja kao nesto samo "popularno" a polumjesec kao tradicionalan. Zar se oba nemogu upisat kao popularni a ako se utvdi ovo iz Bosnjaci.net onda da se upise za ljiljan nacionalni jer i on puno znaci za Bosnjake, cak na nisanima sehida je ljiljan. A neki idiot prije mene je pisao pod zastavom polumjeseca "Al-qaida flag" i kako Bosnjaci samo iskorostavaju ljude i take stvari. A svoje promjene je radio po jedno 11 puta, zar mu netreba ban? Molio bih samo da odgovoris jer ovo nije neka provokacija nego samo pitanje.
POZDRAV

Zdravo, sto se tice kosova molim te nemoj dodavati nikakve informacije ako nisi potpuno siguran. Uostalom to vazi i za ostale clanke.

Sto se tice engleske wikipedije i simbola bosnjaka ja stvarno ne znam nista. Nisam nikad napisao nista na engleskoj wikipediji. Najbolje bih bilo da pitas dadu, asima ili nekoga drugog ko se krece po engleskoj wikipediji. Oni ti sigurno mogu dati bolji odgovor nego ja. Pozdravi --EmirA 17:48, 21 decembar 2005 (CET)

Ako zelis da ostavis svoj potpis to mozes uraditi tako sto cetiri puta zaredom napises ovaj znak tilda ~ posto sam vidio da si glasao na engleskoj Wikipediji, pravilo je da se ostavi potpis...eto samo da znas. --Emir Kotromanić 00:34, 12 januar 2006 (CET)
Hvala.Sevdah 18:54, 17 januar 2006 (CET)

Istina jeste da je Slija bio najbolji od njih, no ipak svrstavam tu sve osobe na visim mjestima jer to zasluzuju. Tu je i Lisabosnki ugovor, no ja se ne bavim politikom je jer je suvise gadna. Tvrtko je postao i kralj Srba i Hrvatske pored toga. Majka mu je Hrvatica, a s oceve strane imaka svakake krvi (srpske, njemacke) Zato ga smatram internacionalnim tipom. --MirBosni 21:31, 24 januar 2006 (CET)
Znam, ali je prvenstveno bio Bosnjanin i kralj Bosne. A od Srba i Hrvata je osvajo... A za Izetbegovica, pa mogao bih ga stavit u posebnu sekciju.Sevdah 20:59, 25 januar 2006 (CET)
Trebas ubaciti Muharema Serbezovskog na listu pjevaca.
Dobro.Sevdah 15:26, 26 januar 2006 (CET)

To "srpstvo" srednjovijekovne Bosne jest bilo prisutno, vise no bosnjastvo Srbije tada; jer je, po rijecima velikoga bosnjackoga historicara Maka Dizdara "culture and history of Bosnia always been a fief of Serbia". A Tvrtko je samo malo ratovao sa Srbima; vise im je pomogao. Ne smije se zaboravit ni Kosovski boj (gdje su Tvrtkove snage ucestvovale), na koji je Tvrtko gledao kao na svoju pobjedu. "Legally" Bosanski kraljevi su bili vladari Srba od Tvrtka do pada Smedereva 1459.
Vidjeh i iz hrvatskih udzbenika da oni smatraju Tvrtka njihovim jer ima mnogo Kotromanica Hrvata i jer ih je on oslobodio od Madzara (a ti Hrvati protiv kojih se borio bili izrodi), no ne znadem je li to istina.
Iskreno, ja nisam nit Srbin, nit Hrvat, nit Bosnjak; ali mi je nekako drago sto nisam, i nemoj se molim te uvrijedit, jer to mislim jedino zbog vasih "controversies" i uzasa po Jasenovcu, Srebrenici, Kosovu (itd...). Previse za mene. :( (jesam li sve rekao dobro na Bosanskome jeziku?) --MirBosni 02:46, 27 januar 2006 (CET)
Istina je dosta toga sto ti kazes. Ali prvo da kazem, evo jedan tekst koji ce mozda stvari razjasnit:
Na području Bosne su živjeli jako dugi Iliri te manje Kelti i Goti. Iliri se prvi puta bilježe oko Drugog milenijuma p.ne. Njihova kultura prvenstveno trgovanje je bilo vrlo razvijeno što dokazuje istraživanja kod Trebinja gdje se nalaze u grobnicama Ilira materijali iz Grčke i drugih djelova svijeta do kojih nebi mogli doći bez dobre trgovine, za ovo ima i još dokaza. Iliri su imali više plemena koja su naseljavala područje današnje Bosne i Hercegovine. Poznato da su većinom bili miroljubivi narod ali su u slučaju agresije jako dobro se branili i bili odlični i surovi ratnici. Vjerski, Iliri su imali više vjerovanja a možda najpoznatije je vjerovanje u božanstvo zvano "Silvan" i Dijanu (Thanu). Vjerovali su i u gorske vile, nimfe. Koji su im stitili potoke, izvore i pećine. Oko 20 stoljeća Iliri su uživali nezavisnost uz manje dijelove Kelta i kasnije Gota koji su se sa njima mješali.
Ali, krajem pošle ere rimsko carstvo pokušava osvojit Ilire poslije čega se oni surovo suprostavljaju, pa i poslije okupacije većine današnje Bosne i Hercegovine Iliri su sa vođama Botonom i Pinezom podigli veliko pobunu za koju je rečeno da je bila najteži rat kojeg su Rimljani ikada vodili osim onog sa Kartagom. Poslije gušenja pobune i totalne okupacije uspostavljaju se ilirske države koje se ujedinjuju u Iliriju. Za nju se vjeruje kao i za cijelo ilirstvo da joj je srce bilo u Bosni. Iliri su postali vrsni ratnici rimske armije i jedni od najstrašnijih. Sa slabljenjem rimskog carstva sve više naroda upadaju u Bosnu ali je Iliri uvijek brane da bi oko 7. stoljeća skupa sa Avarima došli Slaveni. Oni su (Slaveni) imali tako jak uticaj da je ilirsko stanovništvo prihvatilo slavenski jezik.
Na pitanje zašto imamo više teorija.
Prvo se mora reći da su države oko Bosne sve bile države gdje se govorio slavenski jezik. Da bi Iliri trgovali što su i radili vjerovatno su morali učit i jezik.
Ako je prihvaćeno hrišćanstvo vrlo je vjerovatno da je crkva bila slavenska i da su tako Iliri isto taj jezik ucili.
Jedan manji dio Slavena je i usao u Bosnu te su mozda imali dobar sistem obrazovanja kojim su širili jezik.
Vazno je napomenut da su Iliri već od oko 7. stoljeća p.n.e. imali jako narodno organizovanje, a možemo vidjet sa mnogi ilirski plemići prihvataju slavenske titule pa se može i govorit o tome da je po dogovoru se širio slavenski jezik kako bi se Iliri očuvali i smirili stanje.
A mozda su svi ovi faktori zajedno uticali na to da su Iliri skupa sa ostalim autohtonim narodima prihvatili južnoslavenski jezik.
Poslije ovoga ime područja vjerovatno oko rijeke Bosne dobija ime Bosna što potiče od ilirske ili avarske riječi Bosona što znači tekuća voda. Ovaj je naziv očito označavao rijeku Bosnu ali kasnije i područje oko nje.
Poslije da područje dobija ime "Bosna" narod u njoj (praktički i dalje isti i sa velikom srodnosti) daje sebi ime Bošnjani, ovo dolazi od imena Bosna. Znači Bo-sna, Bo-šnjani. Ovo dokazuje da su Iliri kao i Slaveni i drugi poslije prihvatanja slavenskog praktički bili jedan narod koji se isključivo vezao za područje u kojem živi - Bosna. Za razliku od Srba i Hrvata koji većinom i tada se identifikuju po plemenima i takvim stvarima.
Dokaza bošnjanskom narodnom imenu ima masa, da kažemo Bošnjani sa razvijanjem feudalnosti i za to vrijeme modernog sistema uspjeli su domovinu Bosnu osamostalit od Bizanta, Rima i drugih okupatora te totalno sami sa njom upravljati. Na njihovim nadgrobnim spomenicima stećcima (kojih ima oko 50-60000) je više puta ispisano "Dobri Bošnjani". Razlog ovoga "dobri" je što su bili jako miroljubivi i kao taki su bili poznati a i sami sebe tako nazivali. Bošnjani su uspostavili vladavinu banova od kojih je prvi poznat državni vladar bio Ban Borić. Možda najpoznatiji je onda bio Kulin Ban. Banova je još bila masa sve dok nije Ban Tvrtko I Kotromanić sebe krunisao kraljem poslije čega Bosna postaje kraljevina i svi njeni kasniji vladari kraljevi. Kralj Tvrtko I Kotromanić je od Bosne napravio najmoćniju državu na Balkanu. A njen mozda najbliži saradnik (skoro cijela Evropa je bila protiv nje) je bio Dubrovnik.
U povelji Bana Stjepana II Kotromanića (jednog od bošnjanskih vladara) koju je on izdao Dubrovčanima piše: "Ako ima Dubrovčanin koji želi pravdu nad BOŠNJANINOM nek dođe pred gospodina bana". Bošnjansko ime se vidi i u mnoštvu drugih dokumenata kao i ime bosanskog jezika (naručito u djelima franjevaca). Vjera je bila osobna stvar Bošnjana i nije odlučivala njihovu narodnu pripadnost.
Sredinom 15. stoljeća Bosnu je osvojilo Osmanlijsko carstvo. Sada dolazi do promjena u bosanskom jeziku tako da se narodna imena na "ak" kao Poljak, Slovak... više upotrebljavaju. Tako postepeno Bošnjanin postaje Bošnjak i Bošnjani Bošnjaci.
Većina Bošnjaka počinju prihvatati islam, ali nema dokaza da je teklo nasilno. Kao prvo vidimo da je prihvatanje pošlo tek oko 30-40 godina poslije osvajanja a da je teklo nasilno došlo bih odmah. Zašto bi Turci tolko čekali. Onda znamo da je Bosanska crkva vec slabila i njeni vjernici (bogumili) su možda znali da će im vjera ili bar centar vjere (Crkva) nestat pa su dobrovoljno prihvatili islam. Isto tako znamo da su gradovi građeni sa džamijom u centru pa je možda stanovništvo se tako bližilo islamu.
Bošnjaci muslimani su sa islamom ušli u orijentalni civilizacijski krug i on je ušao u skoro sve aspekte bošnjačkog narodnog kruga i dobrovoljno je prihvaćen i od Bošnjaka drugih vjera kojih je bilo isto jako puno u ovo vrijeme. Opet, svi Bošnjaci su bili jedinstven narod.
Orijentalstvo je više vezalo Bošnjake za Osmanlijsko carstvo nego za evropske sile pa su mu izrekli i lojalnost poslije čega mnogi od njih (prvenstveno plemici) dobijaju pravo da nose titule Osmanlijskog carstva kao beg, aga, paša...
Ovo je dovelo do velike samouprave Bošnjaka (ejaleta) i oni su skoro cijelo osmanlijsko doba se sami o sebi brinuli jedino je Sultan imao glavno moć i njemu su se isplaćivali porezi.
Mnogi Bošnjaci su postali i moćni u Istanbulu pa je i Mehmed-paša Sokolović postao Veliki Vezir i čak jedno vrijeme sam upravljao cijelim carstvom. Bosanski jezik je bio jedan od službenih. U ovo vrijeme je da kažemo Bošnjak zauzeo Kairo. Jedan od glavnih vojskovođa Osmanlija je bio Bošnjak. Bošnjaci zaista nisu bili okupirani narod nego pravi dio Osmanlijskog carstva-jedan od njegovih naroda. Bosanski ejalet je nekad dostizao veličine veće od srednjovjekovne Bosne i uticaj Bošnjaka u cijelom carstvu je bio znatan.
Tek kasnije moderne nacionalne organizacije Srba i Hrvata uspjevaju većinu nemuslimanskih Bošnjaka odvojit u svoju naciju i totalno uništit i zabranit slavno bošnjačko narodno ime. O njemu i iz osmanlijskog doba ima mnoštvo dokaza kao razne izjave plemića i pjesme.
Da kažemo fratar Ivan Frano Jukić je svoje bošnjastvo izjavljivao uzmajući ime "Slavoljub Bošnjak" i pišući pjesmu Bošnjacima kao što je to uradio i Safvet-beg Bašagić gdje se suprostavljaju nametanju srpstva i hrvatsva Bošnjacima, pa je Bašagić i osnovao društva Behar, Gajret.... Pjesma Muse Ćamiza Ćatića je isto primjer ili čak pisana djela Vuka Karadžića i Ilije Garašanina jednih od tvoraca fašističkog veliko-srpstva. Isto tako je važno reći da su Turci krajem osmanlijskog doba počeli sa turcizacijom carstva ugrozavajući ne-turke. Pa su i Bošnjaci kojima su se počeli nameteti porezi i smanjivati samoupravu te su Bošnjaci digli veliku pobunu sa vođom Husein Kapetanom Gradaščevićem. Uprkos da su izgubili poslije proglašavanja bosanske autonomije u čuvenom razgovoru Husein Kapetana Gradaščevića sa turskim beglerebegom koji je poricao i Bosnu i Bošnjake a Gradaščević se herojski njemu suprostavljao i tvrdio istinsko postojanje Bosne i Bošnjaka.
Nažalost Bošnjaci su izgubili svoje nacionalno ime. Već 1912. godine vidimo okupacije bošnjačkog Sandžaka i teške zločine i genocid nad Bošnjacima koji su među Srbima i Hrvatima smatrani "poturicama". U Prvom svjetskom ratu kod Goražda Srbi vrše istrjebljenje Bošnjaka. U kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca (gdje su Bošnjaci?) Bošnjacima su javno oduzimana imanja i tjerani su u siromaštvo. U Drugom svjetskom ratu četnici žele istrjebit Bošnjake a i mnogi Bošnjaci počinju se deklarirati kao Hrvati, tako da jednim manjim dijelom se uključuju ustaški pokret, dok u većim dijelom Bošnjaci se priključuju narodnooslobodilačkom pokretu, odnosno u Partizane i prolivaju krv za oslobođenje. Tada, iako im je obećano, Sandžak ipak ne dobija autonomije, a Bosnjacima se osporava pravo na nacionalno ime, bosanski jezik...
Konačno 1992. godine Bošnjaci stvaraju nezavisnost Bosne i Hercegovine. Tada i udara konačni udarac i pokušaj istrjebljenja i stvaranja "velikih" srpskih odnosno hrvatskih država. Bošnjaci su goloruki dočekali i četničku i ustašku artileriju koja je okupirala BiH. Srbi i Hrvati tada fašisti su krvavo stvarali koncetracione logore u kojima su vodili na premlaćivanje, silovanje, sjecanje živih ljudi, električne šokove, spaljivanje ljudi i masa samo zato što su Bošnjaci. Tu stavljaju i druge po njima nepodobne. Opet Bošnjaci organizuju anti-fašističku i narodno-oslobodilačku borbu stvaranjem Armije Republike Bosne i Hercegovine koja se goloruka organizira i pruža žestoku odbranu i zaustavlja četnički i ustaški prodor i agresiju. Agresori su pokušavali da odbranu slome ali NE!!!! Armija BiH je herojski branila i na kraju započela konačno oslobođenje Bosne i Hercegovine da se međunarodna zajednica i drugi nisu upetljali. Od Ujedinjenih Nacija proglašenoj sigurnoj zoni Srebrenica Srbi su u genocidu ubili više od 8000 bošnjačkih civila poslije okupacije grada 1995. godine što je najveći zločin genocida u Evropi poslije Drugog svjetskog rata.
Opet Bošnjaci danas opet imaju svoje nacionalno ime i bore se za slobodu i sebe i svoje domovine kao i drevnog Sandžaka.
Nesmiju se nikada zaboraviti šehidi i poginuli boric, kao i preživjeli borci. Jer su se goloruki organizovali i pružili odbranu daleko nadmoćnijem agresoru te ne samo odbranili naše slobodne dijelove nego započeli i oslobađanje okupiranih. Zato se mora i spomenut glavni komandat odbrane i prvi predsjednik Predsjednistva Bosne i Hercegovine Alija Izetbegović koji je i zaslužan za nezavisnost BiH.
Bošnjaci su bili, jesu i sada i ostat će svoj narod odnosno nacija sa kulturom, jezikom, vjerom, državom i masom drugog i sada kada su slobodni nema više agresora i njihovih agresija i istrjebljenja, još Bošnjaci nisu skroz slobodni. Neće biti dok je "Republike Srpske" ili šahovnice na federativnom grbu. Bosna i Hercegovina je uvijek bila i bit će domovina Bošnjaka. To znači Bošnjaka gdje god žive, koje su god vjere, bogati i siromašni... Drugi mogu biti manjiski narodi ili pak nacionalne manjine kao što su to Bošnjaci u Srbiji, Crnoj Gori i Hrvatskoj. Bošnjaci su danas skoro slobodni ali još malo i konačno oslobođenje i priznanje će se desit. A zločinci dobit svoju kaznu jer Bošnjaci ne žele osvetu nego PRAVDU!!! Bošnjaci sirom svijeta su vezani za domovinu Bosnu i drevni Sandžak i vječno će to biti. Da ponovimo riječi Beglerbega i Husein Kapetana Gradaščevića:
Nema više Bosne Huseine, gineš za državu koja nije ikada postojala niti će.
Ima Bosne beglerbeže, i Bošnjaka u njoj. Bilo je prije vas i ako Bog da biće i poslije vas!
A bosasnski dobro govoris. Odakle si?
POZDRAVSevdah 17:52, 27 januar 2006 (CET)
Ja sam mnogo stvari, no najvise Austrijanac; i zivio sam u Kanadi uglavnom. No, rodjen sam u Hrvatskoj, pa su mi malo Srbi ostali u dobrom pamcenju jer sam sa njima prezivio "golgotu Oluje" kako se kaze u Kanadskoj.
Iliri su se uglavnom bavili pljackom ladja u Jadranu (rimskih, predpostavljam). A uglavnom su koristili zarobljenike za obradu zemlje i other.
Kako smo mi ucili, Bogumili su davno izumrli prije no sto su dosli Osmani u Bosnu; da li su svi Bosnjani bili Bogumili?
Prvi put cujem da je Mehmed Pasa Sokolovic bio Bosnjak. Svugdje cuh da je on Osman srpoga porijekla...
Spominjao si cesto Sandzak. Mozes objasnit sto?
Taj poslednji dio nijesam shvatih. Ti predlazes da Bosnjaci grade svoju drzavu i otcijepe se iz BiHa? Pa sta bi imali? centralnu Bosnu i enklavu u zapadnoj Bosni (kao Rusi Kalinjingrad)?
Prvi put cujem da su Srbi sebe zvali Cetnici, a Hrvati Ustase, jesu li se Bosnjaci zvali Osmani za vrijeme rata?
Cekat cu odgovor zeljnokujuci! Pozdrav! (jel' i sad sve bili OK?) --MirBosni 16:12, 28 januar 2006 (CET)
Jeste, jeste sve je okej. Nemoras se zato brinut. Nego za tvoja pitanja:
Bogumili su bili vjerska grupa okupjena oko Bosanske Crkve. Ova Crkva je nastala izmedzu pravoslavne i katolicke. Slijedila je bogumilska ucenja pa su i pripadnici bili bogumili iako su se i drugim nazivima sami zvali. U pocetku svi su Bosnjani bili bogumili, zahvaljujuci tome su i zardzali posebnu kulturu u srednjem vijeku. Ali bogumilstvo nije bilo priznato od drugih Crkava pa su vrseni krizarski ratovi, slati misionari i drugo, te je jedan dio Bosnjana prihvatio pravoslavlje a drugi katolicanstvo. Ali ovi se nisu odvajali od Bosne. Ne, oni su zadrzali svoje bosnjanstvo i Bosnjani koje su god vjere, socijalnog statusa i drugo bili Bosnjani. Ali vjerski vecina su bili bogumili. A to sto ste vi ucili(nemoj se vrijedzat) je lazna historiografija. Ne, Bosanska Crkva je zasigurno postojala i njeno bogumilstvo i dugo poslije osmanlijskog dolaska. Da kazemo Herceg Stjepan Vukcic Kosaca je umro poslije osmanlijskog dolaska a bio je do kraja zivota bogumil. Ako hoces mogu ti navodit i drugih izvora ali mi je sada naporno sve trazit, ali znam da postoji. Bosanska Crkva je nestala kasnije a njeni pripadnici su prihvatili glavnu vjeru Osmanlijskog carstva-islam. Sa njim orijentalnu tradiciju i kulturu koja je onda opceprihvacena u bosnjackom narodu.
Mehmed-pasa Sokolovic jeste bio Bosnjak. Rodzenjem je imao pravoslavnu vjeru pa su zato mislili ili namjerno srpski historicari predstavljali kao Srbina. Ne, njegova familija je bila bosnjacka familija koja je slijedila pravoslavnu vjeru. Kroz janjicare, danak u krvi i drugo su dosli do Istanbula gdje je Mehmed-pasa prihvatio islam ali ostao Bosnjak. Da kazemo uveo je bosanski jezik kao jedan od sluzbenih u carstvu, znaci bosanski. Maternji jezik Bosnjaka! A ne srpski, maternji jezik Srba. Radio je na naprijedzivanju Bosne u carstvu i doveo masu Bosnjaka na carski saraj. Isto tako je ukinuo islamsko-bogumislko ucenje Hamze Hali Bosnjaka "Hamzevijski islam".
Sandzak je najvise naseljen Bosnjacima. A i historijski je bosnjacki(vecinom). Jeste, tu je formirana srpska drzava Raska. Ali sa bosnjanskim osvajanjem ovoga podrucja njegovi stanovnici su se krvno mjesali sa Bosnjanima, preuzeli kulturu, i masa drugog te se poceli identifikovat kao Bosnjani. U Osmanlijskom carstvu Sandzak je sastavni dio Bosne odnosno Bosanskog ejaleta unutar Osmanlijskog carstva. I tek Austro-Ugarska odvaja Sandzak od Bosne i kasnije 1912. godine biva okupiran od Srba i Crnogoraca.
"Bosna i Hercegovina je uvijek bila i bit će domovina Bošnjaka. To znači Bošnjaka gdje god žive, koje su god vjere, bogati i siromašni... Drugi mogu biti manjiski narodi ili pak nacionalne manjine kao što su to Bošnjaci u Srbiji, Crnoj Gori i Hrvatskoj."
Ovo sam napisao. Hocu da kazem da je Bosna i Hercegovina historijski bosnjacka´. Ako procitas tekst opet to ces vidjet. Svaki covjek koji se smatra dijelom nje ima pravo da uziva sva prava i da bude ravnopravan BOSANAC. Ali, isto kao sto je Srbija srpska maticna domovina i tako... BiH je bosnjacka maticna domovina. I nerazmno je da dva tudza nacionalna identiteta sirena propagandom prije jedno 150 godina budu ravnopravna u smislu sluzbenosti kroz Ustav sa domacim bosnjackim. to je kao da Srbija bude drzava Srba, Bosnjaka i Albanaca. Mjesto Srba i nacionalnih manjina. A nepredlazem ikakvo odvajanje. Apslolutno ne. Netreba nama fildzan-drzava.
Nadam se da sam dobro odgovorio...
PozdravSevdah 17:40, 31 januar 2006 (CET)
Srbija i Crna Gora, u stvari, je jedina zemlja ex-yugoslavia koja nijest definirisala nacije, dakle Srbija nije zemlja srpskoga naroda, vec Srba, Albanaca, Madzara, Rumuna, Vlaha, Crnogoraca, Muslimana (Bosnjaka), Slovaka i Hrvata.
Oprosti, ali taj poslednji dio mi izgleda kao cist nacionalizam. Sjecam se kada su to uradili Hrvati Srbima tvrdeci da je "ono zemlja Hrvata, a ne Srba". A da ti ne pricah o pokretima koji se vrbve u Vojvodini zahtjevajuci izbacivanje svih 5 ne-srpskih naroda iz ustava; ili u Makedoniji, svodjenje Albanaca na nacionalnu manjinu (kada ih ima 30%)?
Za ovo drugo se slazeh s tobom, no zar ne kazu informacije da su Bosnjaci vecina u Sandzaku odnedavno? Po informacijama iz 1948 bilo ih je 15%, a sada su vecina stanovnistva. Moja puka pretpostavka je da su tih 15% to autohtono stanovnistvo od Osmanskoga perioda. Mozda se Bosnjaci protive nasim tvrdnjama (ne znadoh), ali na West-u (kako se govori?) kazahmo uvijek lose o Turcima (Osmanima) i fakticki (od Kanade do Austrije) pozno Osmansko carstvo je prikazano kao cisto zlo (k'o Hitlerov Deutschland), no t nije moj stav, vec stav svih mojih (stidim se?) obrazovanja.
Pozdrav (kako se kaze na bosanskom, Salejkum?) --MirBosni 00:01, 1 februar 2006 (CET)
Selam Alejkum. nije bas bosanski nego arapski ali se upotrebljava mnogo kod Bosnjaka.
Ali, to za Osmanlijsko carstvo nije istina. Razlog zasto je ono tako predstavljano je sto zapadni civilazicijski krug nemoze da izrdzi gledat nesto sto je drugacije. Izvini ali se tako vise puta pokazalo. Osmanlijsko carstvo je nastala sa ujedinjenjem turskih plemena od strane Osmana. Po njemu i ime Osmanlijsko carstvo i on je njegov osnivac. Zatim,  vojna sila carstva se razvijala i vladari dobijaju pravo na tituli Sultana. Sultan Mehmed II uspijeva osvojit Konstantinopel te on postaje glavni grad carstva. Sada, carstvo je kao glavnu vjeru imalo islam. I samo su muslimani mogli nosit titule carstva. Ali, vjerska sloboda je postojala i cak je vlada pomagala u izgradnji ne-muslimanskih vjerskih objekata. Ovaj vjerski princip carstva se zvao "millet". Istovremeno postojao je i narodni princip "kavmi". gdje su sljedbenicki narodi carstva imali pravo na samouprave i bili privilegovani, medzu njima su bili i Bosnjaci i Albanci. Ali se i drugi narodi nisu ugnjetalavali. Da neduzim predlazem da odes na clanak ovdje na wikipediji o tom carstvu ili na historiju Bosne i Hercegovine(isto ovdje) pa ces vidjet jos toga da ja sad nedrzim historijske casove. A Sandzak to nije istina za 15%. Naime, kao sto sam rekao 600 godina su u Sandzaku zivjeli Bosnjaci vecinom i to zajedno sa drugim narodima. Bosnjaci su da kazemo u Niksicu bili 98% stanovnistva poslije da su ga osvojili. Ali kao sto znas bosnjacko nacionalno ime je ukinuto. Tako da Bosnjaci Sandzaka nisu i mogli reci da su Bosnjaci nego su predstavljani kao Srbi i Crnogorci. Plus sto su progonjeni pa je oko 250.000 njih izbjeglo u Tursku, nekoliko hiljada u zapadnu Evropu i Sjevernu Ameriku i jos 73.000 u BiH. A i masa su poubijani. Ali, po popisu iz ja mislim 2003. godine 52% stanovnistva u Sandzaku su se izjasnili kao Bosnjaci. A i sada ima puno onih koji se smatraju "muslimani u smislu narodnosti" i polahko tek se vracaju u bosnjacku naciju. Mene zanima dali si ti isao u skolu u Asutriji ili? Jeste li tamo nesto ucili o Bosni i narucito kada je bila dio Austro-Ugarske?
PozdravSevdah 13:30, 1 februar 2006 (CET)
Jest', Bosna i Herzegovina je velika tema u Vijenskoj Americkoj Privatnoj Skoli :) (duga prica za ovo), pogotovo od kada je osvajaju Osmani, pa do 1944 i Titovog rata. Onda su sad dodali i nesto malo o ovom sada 1992-1995 ratu...
Tocnije, BiH mi je specijalnostitet. Samo pitaj sto te zanima i koji period tacno? --MirBosni 21:42, 3 februar 2006 (CET)
Pa ja dosta znam o bosanskoj historiji, ali me zanima kako se uci u Austriji. Da kazemo sta ste ucili o srednjem vijeku(Bosne)?Sevdah 00:24, 4 februar 2006 (CET)
Pa, pricali smo o Bosni kao o jednoj od borjnih srpsko-hrvatskih drzavica, i kratak pregled njede povijesti od 7. vijeka do 1526. godine. Moraces biti precizniji ako zelis da ti nesto kazem u dataljnosti :( --MirBosni 13:02, 4 februar 2006 (CET)
Pa moram reci da je to "srpsko-hrvatske drzavice" bilo pogresno. Ali hajde da kazemo Kulin Ban?Sevdah 17:57, 4 februar 2006 (CET)
--MirBosni 00:53, 6 februar 2006 (CET)Pa, vidi; zapad priznaje samo zvanično podvojenost svih ovih nazija, Bošnjaka, Muslimana, Hrvata, Srba, Crnogoraca (i njihove podgrupacije - Janjevci, Bunjevci, Letničani, Šokci, Bokeljani, Vojvođani, Bosanci, Hercegovci, Semberci, Srbijanci, Brđani, Kosovarci, Srijemci, Sandžaklije, Banaćani, Bačvani, Zagorci, Slavonci, Krajišnici, Dalmatinci, Istrani, Šumadinci i ko zna koji drugi - Dubrovčani, itd.), i njihove jezike, no, svi ustvari ne priznaju to, i nazivaju sve te narode kao jedan, isto kao što im je i jezik jedinstveni - Jugoslovenstvo. To srpsko-hrvatsko se samo odnosi na jezik, i neovisno od toga koliko ćete klati jedni druge, nećete promijeniti taj stav. Čak se i u Odgoju govori nacija rasparčana u nekoliko.
Ban Kulin Kulinić, da vidimo... njega su doveli u svome pohodu na Bosnu Bizantinsko carstvo 1166. godine, i 1180. ga postavili za svoga Bana, uzimajući Bosnu od Hungarske kraljevstva. Kulin daje svoju sestru srpskom knezu Zachlumie, i priključuje se Ugarsko-srpskim ratovima protiv Bizantske imperije 1183. godine. Trojstvena vojska stiže duboko, no Hungarija nameće svoju vlast, pa Bosna postaje sada hungarksina i naređuje Banu da se povuče. Ostatak vladavine provodi u miru i zato se u Bosni kaže vrijemena Kulina Bana se vratila kad god je dobro (ili tako nešto...). Izdaje povelju u kojoj opisuje državnost Bosne, različite od svake druge države, omeđuje njezine granice i definira njezin narod - Bošnjani. Srpski vlastelin Vukan iz Nemanjine kuće ga tuži Papi, no Kulin Ban lukavo izmiče, dokazujući da je pokoran vjernik, no ustvari, pomažući Bosansku crkvu i Bogumilstvo, pa čak i sam počinjući da praktikuje tu sektu.
To je točno onako ki što smo učili... --MirBosni 00:53, 6 februar 2006 (CET)
Znam za taj stav o "srpsko-hrvatskom" jeziku. Ali predlazem da na ovoj wikipediji trazis "Bosanski jezik", tu dosta toga pise kao dokaz da je bosanski se govorio u Bosni. Ali razumijem na sta se misli.
Nego, ovo za Kulina Bana mnogo toga i ja nisam znao. Hvala, ali kazes njega su doveli Bizantija. Zar on nije bio Bosnjanin porijeklom? Jesteli ista ucili o njegovom porijeklu? Odakle je bio? Kojoj je prodici ili plemenu pripadao? I kako je dosao na vlast u Bosni? Hvala na odgovorima!Sevdah 22:35, 6 februar 2006 (CET)
Vidjeh, no, Bosanski jezik moze biti star 10,000 godina, no to i dalje nece promijeniti (moram priznati, zdravu) logicu da ste svi vi jedan narod i da govorite istim jezikom.
Hungarska vlast je bila tada izuzetno opresivna nad Bosnom i njenim narodom. Ban Kulin nije bio ni iz jedne kuce. On je osnivac Kuće Kulina (Kulinića kak vi kažete) koja je imala samo dva člana - njega, i njegova sina Stephanusa Kulina. Njega su doveli Bizantinci 1166, a stavili ga za bana 1180, jer je očito bio ugledan čovjek. O njegovom porijeklu ništa nismo znali. On je bio Rimokatolički kršćanin, i praktikovao je Bogumilstvo Bosanske Crkve (što mi zovemo heres). Vjeruje se da je porijeklom iz jedog od bosanskih plemena koja su se još davno doselila u Bosnu, sa ostalim Južnim Slavenima; no ništa se o tome više ne zna. --MirBosni 22:32, 7 februar 2006 (CET)
Trebaš ti meni definirati Bošnjane. Mi to tamo shvaćamo jednostavno kao narod srijednjovijekovne Bosne - tj. sve ljude koji nastanjuju tadašnju Banovinu/Hercegovinu Bosnu. Druga teza koju prihvatamo je religiozna, po kojoj smatramo Bošnjanima sve Bogumile iz Bosanske Crkve, no iako nemamo osnova, to ne znači da to nije tačno. No, po toj logici, nijedan bosnski vladar nije bio Bošnjanin, jer ni jedan nije bio Bogumil. Kulin Ban je bio srodan Bogumilizmu, no bio je Katolik, kao i svi ostali bosanski vladari osim po kojeg Srpsko-otodoksca. Selam Alejkum! --MirBosni 22:41, 7 februar 2006 (CET)
Hvala na objasnjivanjima!
A pojam Bosnjanin. Pa kao prvo to nije vjerska pripadnost, znaci pripadnost nekoj vjeri. Ovo je sa stranice o Bosnjacima, nadam se da je objasnjajuce, ako te nesto zanima slobodno pita. Alejkumu Selam!
*"Izvorno ime Bošnjanin (u latinskim vrelima sing. «Bosnensis») prvobitno označava pripadnika srednjovjekovnog bosanskog teritorija, kasnije države . Bošnjanin je imalo dva značenja. Prvo, se odnosilo na pripadnika bošnjanskog naroda. Ovaj narod je poticao od onih Ilira koji su to ime preuzali od imena "Bosna" za rijeku Bosnu i područje oko nje te se tako i nastavilo širit. Ovi Bošnjani su bili i tvorci bosanske odnosno bošnjanske države. Istovremeno sa širenjem Bosne u njoj su se našli i mnogi ne-Bošnjani koji su opet postali podanici države te su u tom smislu zvani Bošnjanima. Znači prva riječ označava pripadnika bošnjanskog naroda a druga sve podanike Bosne, pa i one koji pripadaju i drugim narodima kao na primjer doseljeni Dubrovčani što se može vidjet i u mnogim dokumentima bosanskih vladara-banova. U počecima osmanlijske vladavine polahko dolazi do promjena u bosanskom jeziku te se narodna imena na "ak" kao "Poljak", "Slovak"... više upotrebljavaju pa i riječ Bošnjak (turcizirano povijesno Bošnjanin) se počinje javljat za pripadnika hriscanske i bogumiske vjere bošnjanske narodnosti dok se turska riječ "Bosnalu" upotrebljava sa pripadnika islama bošnjanske narodnosti. Ali sa stabilizacijom osmanlijske vlasti domača riječ "Bošnjak" totalno zamjenjuje srednjovjekovno "Bošnjanin". Riječi kao "Bošnjak-kavmi" i "Bošnjak-milleti" su označavali pripadnika bošnjačkog naroda odnosno potomke bošnjanskog naroda. Dok istovremeno riječ "Bošnjak-taifesi" označava svakog pripadnika Bosne(Bosanskog ejaleta) bez obzira na narodnost, kulturu, jezik... A kao rečeno "Bošnjak-kavmi" i "Bošnjak-milleti" je označavalo čovjeka koji je pripadao bošnjačkom narodu, govorio bosanski jezik, slijedio bošnjačku/bosansku kulturu itd. Kod većine pravoslavaca i katolika u Bosni i Hercegovini su u 19. stoljeću, pod utjecajem susjednih država Srbije i Hrvatske, definitivno nadvladala dotada strana srpska i hrvatska nacionalna imena, potisnuvši starije narodne, konfesionalne i regionalne označitelje, o čemu svjedoći i pjesma Safvet-bega Bašagića. Bošnjački narod(odnosno onaj dio koji nije primio srpstvo i hrvatstvo) je od sredine 19. stoljeća prošao kroz niz faza imenovanja i preimenovanja ("Bošnjaci"; "Hrvati"; "Srbi"; "Jugoslaveni-muslimani"; "Muslimani"), što je najčešće bilo uzrokovano hegemonističkim ambicijama susjednih država, da bi na koncu stoljeća konačno prevladalo bošnjačko nacionalno ime za autohtoni narod Bosne i Hercegovine odnosno za pripadnike tog naroda izvan domovine. Danas sama riječ "Bošnjak" označava pripadnika bošnjačke nacije, koji govori bosanski jezik, slijedi bošnjačku/bosansku kulturu i jednostavno potomci su onih "Bošnjak-milleti" koji nisu prihvatili srpstvo i hrvatsvo. Istovremeno riječ "Bosanac" danas ima slično značenje ako ne i identično kao "Bošnjak-taifesi" sa time šsto označava svakog pripadnika države Bosne i Hercegovine bez obzira na naciju a Bošnjak označava pripadnike bosanske nacije te i te pripadnike izvan Bosne i Hercegovine koji su se tamo našli iz historijskih razloga."Sevdah 19:04, 9 februar 2006 (CET)
OK. Sad da ja dodam nesto. :) Mi ne razmatramo nacije toliko u proslost, pa kazemo da je (u srijednjemu vijeku) gradjanin Bosne - Bosnjanin, svaki stanovnik Hercegovine, Raške, Donje Dalmacije s Dubrovnikom - Srbin, a svaki građanin Slavonije i Gornje Dalmacije - Hrvat. Zar nije tako najlakše?
Dalje, koliko ja shvaćam, ime Bošnjak je bilo u upotrebi za sve stanovnike Bosne i Hercegovine. I Petar Kočić je sebe zvao Bošnjakom.
Nego da te pitah. Vidio sam na en.wiki članke o Goranu Bregoviću i Emiru Kusturici. Ne vidim ništa šta im fali. Zašto naveste ih ka loše? Poz! --MirBosni 21:46, 9 februar 2006 (CET)
Pa to kazem. Bosnjak je bio pripadnik bosnjackog naroda, i taj narod je imao vise vjera. Evo ovako, na Balkanu su bili prosireni Bosnjaci. Najveca koncentracija je bila u maticnoj domovini Bosni. Bosnjaci su vecinom bili muslimani i manje pravoslavci i katolici. Govorili su bosanski jezik i slijedili bosnjacku orijentalnu kulturu. A Petar Kocic onda i jeste bio Bosnjak, kao i Safvet-beg Basagic, Alija Izetbegovic...
A Goran Bregovic i Emir Kusturica su smrad, ma tolki smrad se nemoze izdurat. To je strasno, zvjeri! Mozda nisi informisan ali evo zasto su to sto jesu: Obadvojica su Bosanci, rodzeni i odrasli u Bosni. To je njihova rodna gruda koja ih je ohranila, u kojoj su imali svoje lijepe i lose trenutke, iz koje je njihov zivot iznikao i tekao. Nema veze kojem narodu pripadaju i sve, oni su tu rodzeni, od te Bosne dosli i ona im je svetinja. Jer tamog dje se rodis, gdje odrastes, gdje provedes zivot i gdje ostajes trajno vezan to je tvoje i to imas duznost branit a najstrozu moralnu zabranu psovat il cak napast. To je skoro kao svoju majku napast. Ova dvojica su kada je na tu istu Bosnu iz koje su dosli, u kojoj su rasli, imali dobre i lose dane, koja im je dala sebe i za koju su vjeco povezani, koja im vaznija od svih drugih htjeli on to ili ne iz cistog razloga sto ih je kao majka na svojoj zemlji uzgajala, kada je na nju zapoceta agresija od Srbije da je unisti, razori, da ona zauvijek nestane, da se napuni krvlju svoje djece Bosanaca i da oni nestanu, da se njeni gradovi sruse i jednostavno da ona nestane, da se ubije, kada je neko dosao da ubije nesto sto je za njih kao majka oni su ravnodusno otisli bez ijedne rijeci pustajuci je da se brani kako zna dok je stranci siluju i unistavaju, i ne samo to nego su tacno ostisli ONOME koje rusio i silovao, Srbij!!! Otisli su kod tog koji je tu Bosnu njihovu u kojoj su rodzeni, izrasli, imali dobre i lose dane iz a koju su trajno vezani, oni su otisli toj Srbiji koja je nju htjeli da ubije. To je skoro kao otic nekome ko hoce tvoju majku da siluje i ubije i jos ga podrzavat sto su oni kroz svoja djela, ponasanje i drugo i radili... I sve na osnovi njihove nacionalne pripadnosti. pa ako je tvoja majka Kinezkinja a ti Idnijac nemozes je napustit kada joj je najteze i podrzavat Indijca koji je siluje i ubija! Takvi ljudi su smrad i nisu vrijedni pominjanja!!!!! Ali na njima je da se stide! I onda je jos Bregovic poslije svega toga se vratio toj majci Bosni cije je ubistvo podrzavao i od nje zaradio para! Eto sta im fali.
PozdravSevdah 01:41, 12 februar 2006 (CET)
Heheheh, ista stvar je bila sa Lepom Brenom. Kako kaze en.wikipedija, otisla je u Jugoslaviju, i presla sa Islama na pravoslavlje. :D
A ja shvatih da je Petar Kocic mislio na sve gradjane Bosne i Hercegovine, a ne samo Bosnjake.
Primijetih jednu stvar tek malopre - spomenuo si Vuka Karadzica i Iliju Garasanina. O Iliji sam samo cuo da je htio oslobodit i ujedinit balkanske narode od osmanske i habsburske vlasti, a licno se ja divim Vuku (mnogo dijela njegovijeh procitah). Ne znam tocno na sto si mislih? --MirBosni 17:05, 12 februar 2006 (CET)
Pa dobro bila su dva pojma, "Bosnjak-taifesi"(svi gradzani) i "Bosnjak-kavmi"(bosnjacki narod), neznam na koji je mislio. A Lepa Brena je jos jedan takav primjer jeste... A Garasanin nije htio ikoga da ujedinji, on je htio veliku Srbiju od jadrana do crnog mora i od Slovenije do Makedonije gdje ce Srbi vladati gospodarit a ostali sluzit. To se vidi iz njegovog djela "nacertanije". A Karadzic(Vuk) jeste bio sposoban ali je slijedio tezu da su svi koji govore juznoslavenskim jezikom Srbi i da se treba stvarat velike Srbija. Kroz to sto je Garasnin predstavljao politiku a Karadzic pismenost Srba oni se smatraju jednim od tvoraca sirenja cetnickih iedaj medzu Srbe. A u Bosni je izasao rijecnik vise od 100 godina prije Karadzica. "Bosansko-turski rijecnik" Muhameda Hevaji Uskufija.Sevdah 18:38, 13 februar 2006 (CET)
Hmmm, gledao sam malopre o Nachertaniu. Vidih da je postala osnova ideologije srpskih ekstremista i nacionalista, kao na primjer Chetnika, no vidih samo djelo, i ne nadjoh nista lose u njemu. Govori da je na Srbiji da stvori Balkansku Federaciju u kojoj ce ona biti predvodnik, i da je na njoj da oslobodi sve narode Balkana i da im domacu vlast. Evo, dacu ti i link ako treba.
A za Vuka - prvi put cujem to sto pricate. Nigdje nisam to cuo. On se samo bavio jezikom, lingvistikom i sl. stvarima, no nije bio politicar ili nacionalist, ni priblizno u pogledu Ilie Garashanina. Mozes li precizirati? --MirBosni 15:41, 14 februar 2006 (CET)
Bil mogo stavit link? A to ti je isto, samo zaglancano. Nemogu rec "Srbi moraju vladat Balkanom" pa kazu "Balkanska federacija koju ce predvodit Srbija". A cim su se 1912. godine prosirili na Sandzak i Kosovo poceli su gonit Bosnjake i Albance, pa zlocini iz prvog svjetskog rata... A odma nakon stvaranja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca sruseno je bosnjacko plemstvo... Ima tu masa primjera... I Milosevic je htio "balkansku fedraciju" sto je u prijevodu "velika Srbija"... A Vuk Karadzic... Pa evo: Nije on vjerovatno svjesno radio na nekoj cetnickoj ideologiji. On je bio pisac i knjizevnik. Jedino je bilo sto je on u svojim pogledima izjednacavao sve govornike juznoslavenskog stokavskog govora sa nacionalnim Srbima(nije bio jedini) sa cime su mnogi srpski politicari razvili tezu da je Balkan srpski. Evo link:
http://hr.wikipedia.org/wiki/Vuk_Karad%C5%BEi%C4%87 Sevdah 12:18, 15 februar 2006 (CET)
Dakle, evo objašnjenja, koliko ja shvatih:
Načertanije se dijeli na dva dijela i govori o mogućoj budućnosti nakon što se Otomanska imperija raspadne.

=== Prvi dio ===
Prvo je podijela Osmanlije između Austrijske imperije i Ruske carevine. Austrija bi trebala da poboljša svoj agresivni stav prema Južnim Slavenima, da promijeni svoji konstantno-varirajuću politiku prema Srbiji i onda bi bilo ujedinjenje svih Srba pod Austrijom. Ostatak (istočno) bi uzela Rusija, a Istanbul postao Carigrad, kao sekundarna prijestolnica carstva (Sankt Pereburg broj II :D
=== Drugi dio ===
Drugo, je mlogo duže. Ono govori o stvaranju nove države, koja obuhvata iste granice Otomanije. Država bi bila kršćanska, i njina prijestolnica - Carigrad, no bila bi država u kojoj nisu kao ranije samo Muslimani i Otomani, nego će biti konstitutivna zemlja svih njinih naroda - bilo Srba, Grka, Bugara il' Albanaca - i jezik zvanični koji god da se govori svuda po carstvu. Religija glavna bi bilo kršćanstvo tj. pravoslavlje, no bilo koji pripadnik Islama ili Turčin, dokle god više ne bude bio pripadnik više rase će moći da živi u novom poretku - ko da je njegov!
Srbija je predvodila Balkan u 13. i 14. vijeku, i izdala je poslijednji udarac Bizantko-grčkom carstvu koji ju je smijekšao dovoljno za Turke - pa je na njoj - u jedno i da vrati sve na situaciju prije Turaka i da isplati odštetu Grkljima - da se osigura da će se u krahu Otomanske države - takva zemlja stvoriti.
Onda ide dio koji govori da se svo Srbstvo i svi Srbi moraju zajedno boriti za taj cilj. Tu se i pominje težnja da treba rekonstruirati staro Srpsko Carstvo, ali uz pomoć, podršku i saglasnost drugijeh južno-slavenskih naroda. Također Ilija Garašanin spominje tu i Turke Slavene, vjerovatno misleći na današnje Bošnjake i kaže da ih ne treba miješati sa ostalim Turcima Muslimanima, i da oni nisu neprijatelj, već narod jednak drugim Južnim Slavenima.
Dalje, govori se o saradnji Srbske knjaževine sa Moldavskim i Vlaškim.
Prvi korak je stvaranje nove Srbske države sa njenim povijesnim i etničkim granicama - koja bi obuhvatala sve zemlje gdje žive Srbi i bila najveća i vodeća zemlja Balkana. Ona bi bila stvorena samo na mijestim gdje su Srbi i srbski narodi i imala bi jednu kulturu i jedan jezik. (evo to je taj čuveni dio koji shvaćaju, valjda, i srbski i horvatski i bošnjanski nacionalisti griješno).
Onda govori o situacijama o kojima se govori jedno po jedno - o Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i sjevernoj Albaniji a još nešto o Slavoniji, Hrvatskoj i Dalmaciji i nešto malo o Bačkoj, Srijemu i Banatu. Objašnjuje se da se konačna situacija mora stvoriti koja bi bila benefitna za Srblje i sve narode koji ih okružuju, kako bi se izbjegli svi problemi i nastanak Istočnog pitanja (koje je Garašanin predvidio, a kao što vidite, i ostvarilo se - i traje još danas).
I onda neke točke:
1. o budućem političkom stanju Srbije i okolnjih zemalja
2. o budućem vojnom stanju zemalja
3. o jednom popisu koji mora diti izvšen na teritoriji novoga poretka - popis svijeh stanovnika i njihove lične karakteristike da se od tada za svakog znade
4. Provjera što se u kojoj provinciji novoga proetka o Srbiji misli, šta narodi od Srbije očekuju, i šta li ljudi od nje žele i čega se od nje boje, ako se boje.
==== Dio o odnosima s Bugarskom ====
1. Bugari nemaju vaspitajuća i učevna zavedenija, pa je na Srbiji da otvori bugarske škole u Srbiji, kako bi se Bugari mladi mogli normalno školovati.
2. Bugarsko sveštenstvo je ponajviše grkljansko, pa je na Srbiji da pouči bugarsko klerstvo po Srbijinim bogoslovijama kako bi narod imao svoje služenje-
3. Rusija štampa crkvene knjige za Bugarsku odvajkada. Na Srbiji je da ih štampa Bugarima i pretekne Ruse radi boljih odnosa-
4. Treba slati ljude u Bugarsku koji će govorit da Srbija nije Bugarski neprijatelj i propagirati savez Srba i Bugara.
==== Dio o Bosni, Ercegovini, Crnoj Gori i sjevernoj Albaniji ====
1. Trebaju se uspostaviti i povezati otvoreni granični prijelazi s ovim zemljama, ko što je prema Bugarskom-
2. Osnovno načelo za stvaranje nekoga sajuza sa ovijem zemljama: mora se stvoriti tešnja tolerancija i saradnja između rimokatolika i grkopravoslavaca, te i mohamedinaca koji bi prihvatili novi poredak, i što bliže približiti kršćansku vjeru radi bolje suradnje. Navodi se da će doći propast svim pokretima o narodnom solobođenju ako Bošnjaci odbiju suradnju.
Navodi se da se Bošnjacima ne smije dati nasledstveno knjaževstvo kao u Srbiji, već samo izabrane ljude koje narod izabire, a ne autokratske vladare. Ti izaslanici bi radili sa Srbijaskom vladom na što tešnjem povezivanju Srbije i Bosne i oformiranje Sojuza kak je bilo prije 1,000 godina. Navodi se da će Sajuz funkcionirati samo ako obije strane Drine podržavaju jedna drugu i vjeruju međusobno.
Treće što triba je poziv Srbija da Bošnjaci i drugi Slavenski narodi ne slušaju tuđu već njenu vlast. Kaže se i da ako Srbija ne garantira sva obećana prava, jednakost i odluke prema Bošnjacima i drugima Slavenima - da ni Srbijinu vlast ne treba slušati - pa je zato na Srbiji da to obezbijedi.
3. Najneophodnije načelo: triba dovijesti Bošnjake da služe u državotvornim organima Srbija, kako bi mogli oformirat narodnu vladu u Bosni, liberalnu po uzoru na Srbijinu. Treba im isto reći da propagiraju opći naprijedak i ideju o Sajuzu.
4. Trebalo bi zadobit podršku katoličkog klerstva Bosne. Beogradskih bi trebao štampati molitvene knjige i pjesme za Pravoslavne Bosance - zbirku s jedne strane latinskim a zdruge strane kirilskim slovima za sve stanovnike i obšta narodna istorija Bosne u kojoj ne bi se smela izostaviti slava i imena nekih muhamedanskoj veri prešavši Bošnjaka Kroz te knjige bi trebalo govoriti o duhovnom i narodnom jedinstvu Srba i Bošnjaka, kako bi se Bosna što više udaljila Austriji i približila Srbiji. Nakon toga bi isto bilo rađeno u Hrvatskoj i Dalmaciji da se približe Bosansko-Srbskom Sajuzu.
5. Trebalo bi stvoriti srbski trgovački Sajuz koji bi išao preko Skadra do Ulcinja, koji bi bio izvan sve-jedućih ruku Austrije, a u savezu s francuskim i engleskim trgovcima. Objašnjena je idealna taktika kojom bi Srbin jevtino kupovao a skupo prodavao s Juga ka Sjeveru. Srbija dakle mora stupiti u ekonomski Sojuz sa Crnom Gorom i sjevernim arbanaskim narodom, što je ključč ka Jadranu i Bosni-Hercegovini. Ovaj ekonomski savez mora imati suradnju i podršku Turske Porte.
6. Podstiče se razvitak katoličkog Bošnjaštva u istočnoj Bosni (gdje ga nema) i postavljanje katoličkog klerstva u Beogradu za profesore latinskog jezika i nauka kako bi se što tešnje Srbija povezala sa Bošnjačkim katoličanstvom. Jedan frater bi trebalo i da napravi kapelu u Beogradu, pod pokroviteljstvo francuskoga konzula da se pokaže tolerancija Srbije.
7. Srbija triba pratit stope ruske i svake godine dati novčani potpor vladiki Crnogorskome kako bi se dobila podrška nevjerovatnih 10,000 brdskih boraca. Nagoviještava se i da je neophodno od tada stalno pomagati Crnu Goru kako Crnogorci ne bi rekli da Srbija samo iskorištava Crnu Goru u trenucima kada joj treba.
==== Srijem, Banat, Bačka ====
Govori se kako su ovi narodi u najtešnjim vezama sa Srbijom, no naglašava se da se i dalje tribaju potpomagati, kao na primjer treba se zauzeti da se formiraju srbske novine u Madžarskoj.
==== O Sojuzu s Češkim Slavenima ====
Zahtjeva se što tešnje povezivanje Srbije s češkim, moravskim i slovačkim zemljama, jer su Česi prvi koji su pokrenuli Sveslovenski pokret i kako bi se podvojila srbska politika prema Austriji.
---------------
Eto, to je to.
A za Vuka - jako mi je to čudno. Znam da je govorio da svi štokavci govore srbski jezik, a ne da su Srbi... A i ono mi e malo logičarsko. On je rekao da je stvorio Srbski jezik. Rekao je da su svi štokavci prisvojili njigove reforme i po njegovoj logici - prisvojili Vukov jezik (nazva ga srbski jezik), ali sam sasvim siguran da nikada nije tvrdio da su svi shtokavians Srbi - to jednostavno ne bi bio Vuk Karadžić koga ja znadem (a pročitah skoro sve što je napisao).
Nadam se da ti pomogoh mlogo. Selam Alejkum! --195.252.86.82 01:53, 18 februar 2006 (CET)
We-alejkumu selam. Hvala, dobro mozda imas pravo za Vuka Karadzica ali gledaj, ovo za Nacertanije, oni zele da stvore balkansku federaciju gdje ce Srbi vladat i biti vodeca snaga. Ova politika da se Srbija u sve mjesa je kostala mnoge zivote. jednostavno trebali su stvorit svoju drzavu i brinut se sobom a ne mutit svim ostalim nacijama. Eto opet hvala.Sevdah 15:38, 19 februar 2006 (CET)
Pa, jeste. No, tada nisu bile poznate buduce granice, pa je sve bejahu mutno. Ja inace mrzim sve politicare pa me bas briga. Samo, pazi kada pricas o Ivi Andriću, Vuku Karadžiću ili Meši Selimoviću. To su ti sve veliki ljudi.
Da li znas engleski jezik? Ako znas, vidi en.wikipedia.org/wiki/Tvrtko. Svidjelo bi ti se. Selam Alejkum!

Vidim da si zapoceo clanak o Velikoj Hrvatskoj. Ovdje imas gomilu informacija o toj temi. Sve najbolje!
--Бормалагурски 05:47, 3 maj 2006 (CEST)
mnogo si mi pomogao hvallllllllllllllllllllllllllllllaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaa


Emir Arven: Promjenio sam tekst iz "Rijeke koje se nalaze u Bosni i Hercegovini." u "Rijeke koje protjecu kroz Bosnu i Hercegovini.". Mislim da ovaj tekst bolje odgovara. U slucaju da se ne slazes promjeni nazad. --EmirA 18:42, 7 septembar 2005 (CEST)

Ako imate volje, iskoristite moj popis na hr:Popis rijeka u BiH. Kostao me 5-6 sati gledanja na kartu :).
hr:Sombrero

:Iskorišteno, velika hvala. Ako hoćete imate dobre teme iz informatike koje sam radio pa ako treba... --Haris 17:01, 11 januar 2006 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Rijeke u Bosni i Hercegovini


Razgovor:Split

Napomene autora teksta: Splitski festival se sluzbeno oduvijek zvao "Festival zabavne glazbe", a ne Festival zabavne muzike.
Razlike izmedju kompozitora i skladatelja su doduse neznatne, ali ipak leksicke prirode: "kompozitor" komponira samo ili uglavnom ozbiljnu muziku (Bach, Brahms, Grieg), "skladatelj" se bavi lakim notama (Runjic, Tutic). Osim toga, Huljica sa njegovim laganim pjesmicama nikako ne mozemo nazvati kompozitorom i porediti ga primjerice sa puno ozbiljnijim Hatzeom, jer mu ta oznaka poziva nikako ne odgovara.

::Prvo mali uvod. Nama na bosanskoj Wikipediji je cilj da postignemo standardizaciju bosanskog jezika, barem kakva je danas prisutna u bh. medijima i školstvu. Prema UNESCO-u danas je u svijetu negdje oko 6.700 jezika od kojih je 2.500 ugroženih. Među ugroženim jezicima se nalazi i bosanski kojeg ugrožava hrvatska medijska hegemonija. Dakle, pokušavamo da upotrebljavao riječi koje imaju veću frekvenciju korištenja. Pa je tako kompozitor Bregović, a ne skladatelj Bregović naveden u štampanim bosanskim medijima, zbog činjenice da se riječ kompozitor koristi mnogo frekventnije nego "skladatelj", kojeg preferiraju mediji na hrvatskom jeziku. Ne smeta mi da se upotrebljava i druga riječ jer je to sinonim, ali ipak radi podatka koji sam gore naveo da našem jeziku prijeti opasnost utapanja u hrvatski, moramo više voditi računa o navedenim stvarima. Danas je također prisuta asimilacija govornika bosanskog jezika koji su trenutno u Hrvatskoj. Asimilacija se dešava u periodu od 2 do 3 godine. Dobar primjer je Tarik Filipović, voditelj "milijunaša" (na bosanskom milionera), rođeni Zeničanina, dakle srednjobosanski govor, koji je promijenio svoj jezik za 180 stepeni, pa čak govori pravilnije hrvatski nego sami voditelji Hrvati. Što se tiče festivala zabavne glazbe mislio sam da si to naveo kao tip festivala, a ne ime festivala, s obzirom da si stavio link na Splitski festival. Ukoliko je dakle, to ime festivala onda treba da ostane kako si rekao, a ako se radi o tipu, kategoriji ili vrsti, onda bi trebalo da piše kako sam ispravio. Nadam se da ćemo pomoći bosanskom jeziku da preživi. Pozdrav.Emir Arven 10:27, 12 septembar 2005 (CEST)

između "stanovništvo" i tabele?--Rethymno (razgovor) 16:42, 19 februar 2014 (CET)

kod mene nema rupe, koji preglednik koristite? Možda je do toga, kod mene je Chrome--C3r4 16:45, 19 februar 2014 (CET)
Kod mene je explorer (šatro ovaj najnoviji)..., znači to je u pitanju. Ja vidim odjednom "teža pauza" između. Pozdrav.--Rethymno (razgovor) 16:48, 19 februar 2014 (CET)

Možda čak nije ni do toga, jer evo gledam i ja sad u IE pa ne vidim rupu, možda vaše postavke neke ili neka scripta --C3r4 16:56, 19 februar 2014 (CET)