Razgovor o portalu:Avijacija

Kod portala izgleda komplikovano, da li se može pojednostaviti ili se mora kopirati sa engleske Wikipedije? --Emx 16:38, 14 decembar 2006 (CET)

Several editors have decided to start a Commons Aviation WikiProject which is going to be devoted to aviation-related content on Commons; :Commons:Commons:WikiProject_Aviation. Some of the main tasks for the project include maintaining and sorting aviation content, as well as working on obtaining permission from photographers to upload their photos to Commons, in addition to working on introducing photographers to Commons to get them to upload photos directly to Commons. There is a discussion at :Commons:Commons_talk:WikiProject_Aviation at which we are trying to ascertain what the needs of the community-at-large are, so please feel free to join in the discussion. Also, if there are any project members who are willing to do some translation work for us that would be great. See :Commons:Commons_talk:WikiProject_Aviation#Translations for more info. Also, anyone with scripting knowledge would be welcome, as there are some ideas which would require such expertise. Look forward to hearing from project members over on Commons with any ideas, etc. Please feel free to translate this message as needed. Cheers, Russavia 18:14, 7 decembar 2011 (CET)

Prijevod: "Nekoliko urednika odlučilo je pokrenuti Commons WikiProjekt Avijacija koji će biti posvećen sadržajima koji se odnose na avijaciju (:Commons:Commons:WikiProject_Aviation). Neki od glavnih zadataka projekta uključuju održavanje i sortiranje materijala o avijaciji te dobijanje dozvola od fotografâ za postavljanje njihovih fotografija na Commons, kao i rad na tome da fotografi sami postave svoje fotografije direktno na Commons. Otvorena je rasprava na :Commons:Commons_talk:WikiProject_Aviation, gdje pokušavamo utvrditi koje su potrebe cjelokupne zajednice, pa se slobodno možete uključiti u raspravu. Također, bilo bi sjajno ako ima korisnika/ članova projekta koji su voljni uraditi nešto prevodilačkog posla. Za više informacija vidi :Commons:Commons_talk:WikiProject_Aviation#Translations. Također je dobrodošao svako ko ima znanja u pisanju skripta (scripting) jer ima nekih ideja koje zahtijevaju ovu vrstu znanja. Unaprijed se radujem prijedlozima korisnika na Commonsu koji imaju neke ideje i sl. Pozdrav. Russavia 18:14, 7 decembar 2011 (CET)

Hi all, C:Commons:WikiProject Aviation is now on Twitter. The purpose of the account is to tweet photos from the extensive aviation repository on Commons and to engage in outreach with airlines, airports, individual photographers, to try and expand the coverage on Commons even further. If anyone has any ideas on how to make the most of this account, please get in touch. You will find the feed at https://twitter.com/commonsaviation. Cheers, Russavia (razgovor) 17:24, 26 august 2014 (CEST)

Commons WikiProject Aviation now on Twitter


Razgovor s korisnikom:Hasan

Zdravo Hasane. Vidim da se malo mučiš sa ovim kodom koji se ubacuje u članak za podnaslove. Ako hoćeš da podebljaš prvu riječ u članku (takvo je pravilo), onda označi riječ mišem i klikni na slovo "B" koje se nalazi na vrhu ovog okvira za pisanje članka. Također imaš i ostale mogućnosti, dugme "I" znači nakošena slova, "Ab" označava interni link, npr. označiš neku riječ u nominativu i dobiješ interni link npr. BiH. Emir Kotromanić 21:44, 15 decembar 2006 (CET)OK, učim hvala'

:Ako gdje zapne slobodno pitaj. Inače svoj potpis možeš ostaviti tako što četiri puta napišeš znak tildu "~", ovako: ~~~~. Emir Kotromanić 22:00, 15 decembar 2006 (CET)
U redu.

Oslobođena je zaštita na Crkvi bosanskoj koja je bila postavljena zbog vandaliziranja članka. Hase, dobro bi bilo da prilikom izmjena ili rada na novim člancima, navodiš literaturu ili reference koje koristiš. Naprimjer pogledaj članak Rat u BiH gdje se nalaze dijelovi članka (Izvori, Bilješke, Također pogledajte, Vanjski linkovi itd.) Sve ove sekcije služe kao reference koje govore o kredibilitetu članka...Pozdrav. Emir Kotromanić 14:46, 18 decembar 2006 (CET)
Ili pošto se baviš historijom pogledaj članak Posljednji_bogumili u kojem su navedene reference i sl. Na takav način bi i ti trebao dodavati ove podatke...Emir Kotromanić 14:48, 18 decembar 2006 (CET)
danas stradao miš u sred rada; bilo je smiješno kad je počeo da fercera kud god stigne. nadam se da nije bilo belaja.--hase 20:14, 18 decembar 2006 (CET)

Ma samo naprijed, bez brige :) Emir Kotromanić 20:16, 18 decembar 2006 (CET)
Ok.--hase 20:18, 18 decembar 2006 (CET)

:Joj Haso, ja konto ti kreno pisat o žabama i močvarama :) kad ono historija opet :) al' neka samo naprijed. Emir Kotromanić 15:35, 25 decembar 2006 (CET).
Biće i o žabama i močvarama, ali kroz historiju. --hase 18:01, 25 decembar 2006 (CET)

Pošto imamo članke Knez i Dužd, ja ću članak Knez, dužd izbrisati. Tekst sa tog članka ću prebaciti na Razgovor:Dužd pa ti, ako možeš, tim tekstom dupuni članak Dužd. --Elmir[demicx] 15:56, 26 decembar 2006 (CET)
Ok. Isto sam primjetio poslije. Slažem se.--hase 18:06, 26 decembar 2006 (CET)

Haso prijatelju, dodjeljujem ti jedno od tri moja odlikovanja poznato kao Porcija ćevapa u ime jačanja komšijskog duha i dosadašnjeg doprinosa, na Zumbulkin prijedlog (žao mi je što se sam nisam odmah sjetio, jer si to svakako zaslužio). Emir Kotromanić 19:37, 26 decembar 2006 (CET)

Šefe i šefovi, sada i zvanično: Hvala! --hase 19:43, 26 decembar 2006 (CET)

: Pošto odavno nije bilo nagrada (a ni tebe), malo ti je osvježen taj fond. ;) -- KWiki (razgovor) 12:20, 9 august 2013 (CEST)

Hasane, kad dodajes nove informacije u postojece clanke o gradovima pokusaj tu informaciju uvrstiti pod vec postojece naslove. Naslovi su standarizirani na svim clancima. Dodavanjem novih gubimo standarizaciju. U slucaju da dodajes vecu kolicinu informacije razmisli o stvaranju zasebnog clanka. Pogledaj clanak Bosna i Hercegovina i kako je izdvojena Historija Bosna i Hercegovine u zaseban clanak. Pozdravi --EmirA 16:26, 2 januar 2007 (CET)
Pokušaću.--hase 18:08, 2 januar 2007 (CET)

Hvala ti za one infromacije! Čim dođem sa posla uvrstit ću ih u članak. Naravno, što više to bolje, pa ako još ikad šta nađeš bit ću ti zahvalan! --Haris 14:12, 9 januar 2007 (CET)

:Evo mene opet, hvala. Dodao sam u članak Podvisoki one zanimljivosti. Ljepše sad izgleda članak, samo mi još fali slika, no otom potom. Nego, ako imaš još kakav adut iz rukava, rekti! Toliko za sad, idemo dalje, idemo naprijed. --Haris 03:28, 10 januar 2007 (CET)
Ako naletim biće, računaj da sam uskoro na odmoru, pa ... na proljeće. Sve najbolje Tebi i drugarima, jaranima, Braći i Stetrama.--hase 18:50, 10 januar 2007 (CET)

Vidim da si na odmoru, pa ako kad slučajno naletiš, zamolio bih te da provjeriš tačnost informacija u članku Sarajevo u srednjem vijeku. Članak je preveden sa en wikipedije, ali ja ipak više vjerujem tebi nego englezima :) --Kahriman ☎ 17:14, 18 januar 2007 (CET)

Dobrodošao nam Hase!  --Haris 22:38, 23 februar 2007 (CET)
Da i ja pozelim dobrodoslicu. Nedostajao si. Nisu nam se vrtili clanci o srednjovjekovnoj Bosni na nedavnim izmjenama. I odmah u jednom danu (a dan jos nije prosao) napisao novih 28 clanaka. Aferim! :) - Zumbulka 14:46, 24 februar 2007 (CET)
Bolje Te našao. Hvala na podršci. Bila je ovo radna subota specijalno izdanje za mjesec februar. --hase 15:04, 24 februar 2007 (CET)

Kako je Hase! Pošto će nam Historija srednjovjekovne Bosne biti odabrani članak za mart, odnosno tri dana, ne bi bilo loše da nam stručno sastaviš ukratko tekst o tome, onako, baš naštiman za početne stranice. Pošto sam ja nadležan za stavljanje tih članaka, ne znam šta bi da uvrstim u uvodni tekst na početnoj stranici, i šta je to ono najbitnije što treba spomenuti. Možeš napisat bilo đe tekst, ja ću ga uvrstiti, nekako. Hvala i živio! --Haris 20:59, 25 februar 2007 (CET)

:Evo, nije baš hitno, al eto. Za dva dana ćemo da završimo.

:Egzaktno: Šablon:Odabrani članak/mart2007

:Taj članak će se pojaviti na početnoj stranici, tamo gdje je sada članak o diferencijalnoj mašini. Dakle, evo neko je već napisao ukratko, al pošto si ti naš najboljši stručnjak ja sam smatrao da bi bilo dobro da ga ti prepraviš ili ubaciš srž i ono najbitnije. Naravno, ovaj uvod će biti samo veza na kompletan članak o historiji Srednjovjekovne Bosne. Hvala na tekstu, a evo sad znaš za šta je on tačno i koliki bi trebao biti.

:Ako je još šta nejasno, slobodno pitaj. Živio. --Haris 17:11, 26 februar 2007 (CET)

::Štima itekako. Evo nešto sam i dodao u onaj uvodni tekst. Šablon:Odabrani članak/mart2007. Štima li ovo imalo? --Haris 19:02, 27 februar 2007 (CET)

::Hase. Evo uvodni tekst koji sam pokušo malo skratit, a temelji sa na onome što si mi ostavio na stranici za razgovor. Pa te pitam, jel ovo dobro - treba'l šta dodat, oduzet ili nešto treće. Kako slijedi:

:::Srednjovjekovno razdoblje predstavlja jedno od najdužih i najslavnijih perioda u historiji Bosne i Hercegovine. Srednjovjekovni period bosanskohercegovačke prošlosti obuhvata period od hiljadu godina, od seobe naroda do pada Bosne pod osmanlijsku vlast 1463. godine. Na razvoj srednjovjekovne bosanske države značajnu ulogu imala je historija predslavenskog razvoja koja se odvijala na tlu na kojem će se Bosna kasnije razviti. Najznačajnije su ilirske i iliroromanske komponente, uz manji utjecaj seoba Germana i njihove državne organizacije. Iako se Bosna prvi put u historijskim izvorima pominje tek sredinom 10. vijeka, u djelu De administrando imperio bizantskog cara i pisca Konstantina VII Porfirogeneta, njena historija je počela znatno ranije. Presudnu ulogu u nastanku i razvoju srednjovjekovne bosanske države dali su Slaveni. U njihovoj seobi na istočnu jadransku obalu najvažniji je utjecaj Avara. On se ispoljava u organizaciji plemenskog saveza u kojem prevlast u odlučivanju imaju Avari. To se stanje mijenja početkom 7. vijeka, kada se Avari počeli da gube, a Slaveni da preuzimaju organizacijske forme u seobi. Njihova seoba, doseljavanje i razmještanje na prostoru istočne jadranske obale je završilo se stvaranjem mnoštva sklavinija kao njihovih prvih državnih organizacija. Jedna od tih sklavinija nosila je ime Bosna. Bosna se razvila iz teritorijalne općine i župe u gornjem toku rijeke Bosne na području visočke kotline. Svoju ranosrednjovjekovnu historiju Bosna proživljava u povremenom utjecaju i vlasti susjednih država Raške, Hrvatske, Samuilovog carstva, Duklje, Bizanta i Ugarske. U razvijeni srednji vijek Bosna ulazi kao ravnopravna među jakim susjednim državama, dok će svoj konačni pad doživjeti 1463. kada Bosnu osvajaju Osmanlije.
Pa eto. --Haris 19:20, 27 februar 2007 (CET)

:Heh, jel me to zafrkavaš. Haj neka. --Haris 21:35, 27 februar 2007 (CET)

:Ma dobro, ja sam informatičar - kažu. Možda mi se slučajno potrefilo. Hfala svakako. --Haris 00:17, 28 februar 2007 (CET)

Hasane, mogu li te zamoliti da obratiš pažnju na izmjene koje sam napravio u tvojim novim člancima? Sve najbolje, -- Amer Zeherović Poruka 21:43, 3 mart 2007 (CET)

Tu sam! Živio, -- Amer Zeherović Poruka 22:50, 3 mart 2007 (CET)

Hase, ako budeš imao vremena i volje pogledaj ove članke koje jedan anonimni korisnik stalno prepravlja, a nisam siguran koliko su njegove izmjene validne. Stavio sam šablon da je potrebno preuređenje zbog nekih komentara koje stavlja u sam tekst (članci su kratki):
*Celjski grofovi
*Herman II Celjski
Pozdrav. Emir Kotromanić 10:34, 7 mart 2007 (CET)
Anonimni nije objektivan, trebalo bi skinuti što je ubacivao. Inače, zbog bosanskih okvira i Celjski i Herman će biti kasnije prošireni.--hase 19:12, 7 mart 2007 (CET)

OK, vratiću izmjene. Emir Kotromanić 19:15, 7 mart 2007 (CET)
Celjski sređeni! Provjerite kako izgleda.BoFF 00:04, 8 mart 2007 (CET)

Zdravo, nadam se da nisam ja onaj anonimni koji stvara nevolje (kao vidim, ima dva anonimna redaktora, ja sam taj od 3.3. i 4.3.07), to i nije bio cilj. Kako je članak bio nepotpun i pogrešan, trebao bih srediti sve od početka ali je moj bošnjački vrlo loš. Nisam historičar a moje komentare dodajem na osnovi literature, ali moram da priznajem, sadašnji je članak o Celjskim grofoma vrlo dobar :)  85.10.3.245 10:05, 18 mart 2007 (CET)
Literatura: ,  i Enciklopedije Slovenije.
Bio je nesporazum. Iskoristi priliku i popravi tekst da bude još bolji. Celjski treba da imaju dug tekst. Slobodno ga proširi. Predlažem da se prijaviš, --hase 15:33, 18 mart 2007 (CET)

Hasane, napravio sam kategoriju koju si tražio. Inače, primjetio sam da u svojim člancima praviš interni link na pojam Bosanci kada govoriš o srednjovjekovnim stanovnicima Bosne, ali taj pojam se odnosi na današnje državljane BiH, tako da trebaš praviti link na pojam Bošnjani, što je precizniji pojam u literaturi i dokumentima srednjovjekovnog konteksta, kako ne bi dolazilo do zabuna, jer postoje dva odvojena članka o dva pojma koji se trebaju koristiti u odgovarajućem kontekstu. A to je i način da obogatimo jezik sa nekim starijim pojmovima. Npr. povelja Stjepana II iz 1332. je baš forsirala taj pojam: , jer je to bio u to vrijeme standardni naziv. Emir Kotromanić 21:35, 11 mart 2007 (CET)

Pogledaj ovdje. Pozdrav. --Elmir[demicx] 21:24, 20 mart 2007 (CET)

Za takva pitanja ti je najbolje da se obratis korisniku Emiru Kotromaniću. --Elmir[demicx] 22:27, 20 mart 2007 (CET)

U drugim enciklopedijama stoji da je Samuilo bio bugarski car (npr. :de:Samuil (Bulgarien), :en:Samuil of Bulgaria, itd). Posto se ja tu bas nesto ne razumijem a vidim da ti i jedan IP vodite mali edit war, molio bih te da mi malo pojasnis zasto je Samuilo makedonski a ne bugarski ili obratno. Hvala unaprijed. PS Clanak cu da zastitim za neregistrovane korisnike. Pozdrav. --Elmir[demicx] 14:52, 3 april 2007 (CEST)

Treba također napisati da je Samuilo bio i bugarski car tako da clanak ne bi bio vise POV. I na makedonskoj wiki pise da je krunisan kao bugarski car. --Elmir[demicx] 00:32, 4 april 2007 (CEST)

Molim te glasaj ovdje za dva prijedloga za CheckUser-e --Kal-El 15:47, 13 juni 2007 (CEST)

:Zaboravio si dati svoje mišljenje o kandidaturi korisnika Demicxa --Kal-El 14:53, 17 juni 2007 (CEST)

Zašto članak Čvaljina u sadržaju opisuje selo Površ. --Smooth O 19:12, 13 juli 2008 (CEST)
Zato što sam se umorio, upravo sređujem, --hase 19:14, 13 juli 2008 (CEST)

Zdravo, Hasane! Zašto si uklonio drugu rečenicu u članku o Tvrtku I Kotromaniću? Ubacio sam je da bi pojasnio da kralj Bosne i kralj Srba ne znači kralj Srba u Bosni, već odvojeno vladar Bosne i vladar Srbije (sa titulom kralja Srba). Amsal 19:15, 17 august 2008 (CEST) Vidiš to nije tačna formulacija, --hase 08:48, 21 august 2008 (CEST)

Dugo godina vas nije bilo, a sjećam se da ste jedan od prvih korisnika Wikipedije na bosanskom jeziku. Zaista lijep dan za našu Wikipediju, povratak Hase. Stojim vam na usluzi, kao što vidite od 2006. do danas mnogo smo napredovali u tehničkom i kvalitativnom smislu, ali znanje ostaje znanje, samo u preglednijem obliku. S poštovanjem,  --CERminator (razgovor) 16:32, 30 juli 2013 (CEST)
Zaista se puno napredovalo. Hvala na lijepim riječima. Čujemo se. Čuvaj zdravlje.--hase (razgovor) 16:38, 30 juli 2013 (CEST)

Slažem se Hase, ne može se sve citirati. To je prosto nemoguće. Kao što znate, dovoljno je navesti literaturu, novije knjige imaju ISBN broj, tako da se sve može u dovoljnoj mjeri provjeriti. I Wikipedija je nauka, mada u drugom obliku, nije baš naučni rad, ali od nas crpe informacije i naučnici od kojih MI trebamo učiti a ne oni od nas.--CERminator (razgovor) 17:33, 30 juli 2013 (CEST)

Poštovanje! Uveli smo poruku o izvorima, kako bismo označili da nema unutrašnjih citata, odnosno referenci. Čak i kada članak ima navedenu literaturu, a nema unutrašnji citat, koji bi, skicirano, izgledao ovako: Ime Prezime, rođen u Grad-uwww.nekavebstranica.abc, godine 12345., imat će poruku o izvorima. Tako da ne morate ostavljati komentare kako članci imaju izvore. Hvala unaprijed.--palapabosnia (razgovor) 19:24, 30 juli 2013 (CEST)

Molim vas da za provjeru izgleda članka koristite opciju „Prikaži izgled“.Učestalim korištenjem opcije „Sačuvaj članak“ opterećavate stranicu nedavne izmjene i historiju članka. Hvala.
Dok ja nađem đozluke prsti otkažu. Razumio sam--hase (razgovor) 19:20, 3 august 2013 (CEST)

Hehe. Usput, na Cerinu sugestiju dodijelio sam ti status urednika, tako da su tvoje izmjene odsad automatski provjerene. ;-) -- KWiki (razgovor) 19:33, 3 august 2013 (CEST)
Hvala velika. Gledat ću da tu čast i privilegiju ne zloupotrebim. Ipak insan griješi.--hase (razgovor) 21:55, 3 august 2013 (CEST)

Ahmed Aličić – i to je moguće. Eto i vikipedija je dobila tekst o Ahmedu Aličiću. Ta gromada b-h stvaralaštva i stvaralaštva u Bošnjaka bila je nekako ispuštena. Eto nije više. Ovim tekstom započinje njegova misija i na Vikipediji. Inače ovog vrlog velemajstora pratio je ponekad bosanski „naučni“ peh. Kažu da kada je trebao da doktorira uvedoše magisterij, pa je morao pripremljenim doktoratom da magistrira. Kasnije su ga prijatelji zamolili da po drugi put doktorira. Opet kada je trebalo da postane profesor na Fakultetu uvedoše pravilo da prvo mora biti docent ... pa kada je trebao u Akademiju ...
Zapravo javljam se s molbom da neko tko to umije prenese sa interneta fotografiju Ahmeda Aličića uz ovaj tekst.--hase (razgovor) 22:08, 3 august 2013 (CEST)

Bilo bi dobro, kada bi u člancima sa biografijama koristili ovaj šablon. Upisivanjem osnovnih podataka u šablon, članak se automatski kategorizira u nekoliko osnovnih kategorija! Pozdrav! --AnToni(razgovor) 13:41, 5 august 2013 (CEST)

Šta je tu posla. Svaka Vam  čast. Pokušat ću--hase (razgovor) 13:58, 5 august 2013 (CEST)

: Ako zapne, javi, pa ćemo pomoć! --AnToni(razgovor) 14:02, 5 august 2013 (CEST)

:: Pogledaj odgovor i molbu! --AnToni(razgovor) 23:09, 5 august 2013 (CEST)

::: Kod koga ste pogriješili kategoriju? Ne mogu naći --CERminator (razgovor) 12:20, 6 august 2013 (CEST)

:::: Jedva ja uhaviza, nadam se da je sad uredu--CERminator (razgovor) 12:30, 6 august 2013 (CEST)

Nisam siguran jel sad otprilike to to što ste pitali. Sve se može lahko vratiti i popraviti, znate i sami--CERminator (razgovor) 10:42, 18 septembar 2013 (CEST)
Odlično. Sada je situacija preglednija. Hvala na razumijevanju--hase (razgovor) 11:52, 18 septembar 2013 (CEST)

Ostavio sam ti nagradu na korisničkoj stranici za tvoj cjelokupan dobar rad. Samo tako nastavi! :) -- Edin(r) 16:57, 5 oktobar 2013 (CEST)

Možeš li "pomene" nekog mjesta pisati u glavnom članku tog mjesta? Npr. Pomeni Ljubomira u srednjem vijeku bolje da stoji u samom članku Ljubomir, jer smanjuje se broj kratkih članaka, a imamo bolju povezanost informacija (inače valja tražiti posebno). I, molim te, koristi riječ "spomeni" - jer je ispravno. -- Munja (razgovor) 14:45, 16 august 2014 (CEST)

Da, stoji odvojeno ukoliko se radi o većem članku "Spomena". Međutim, kod Ljubomira je to uredu da bude u jednom članku. Pozz. --Munja (razgovor) 14:03, 18 august 2014 (CEST)

: Kad ubacuješ izvor, na kraju rečenice ga ubaci između  i , da bi izgledalo kao u ovom članku: Spomeni Goražda u srednjem vijeku :) --Munjanes (razgovor) 13:44, 25 august 2014 (CEST)

:: Zaboravih, trebaš dodati i  ispod naslova == Reference ==, na dnu ako već nema, prije kategorija. --Munjanes (razgovor) 14:12, 25 august 2014 (CEST)

::: Ne trebaš dodatno pisati naslov (stoji već u nazivu članka). Evo ovdje sam obrisao . Pozz. --Munjanes (razgovor) 17:12, 25 august 2014 (CEST)
Samo da ponovim ovo što je Munja rekao na vrhu. Nema smisla odvajati spomene u posebne članke ako su kratki (a većina ih je takva). Jednostavno prebaciti u glavni članak, u sekciju o historiji, a ove označiti za brisanje. -- KWiki (razgovor) 11:24, 14 septembar 2015 (CEST)
Na kraće staze to izgleda ovako kako izgleda i slažem se, ali na duže staze ovaj sistem je bolji. Članci pojedinih mjesta će postati prebukirani sitnim informacijama... Ne znam... -- hase (razgovor) 11:39, 14 septembar 2015 (CEST)

: Dobro, onda treba prosijati te informacije i ostaviti krupne (tj. najrelevantnije za Wikipediju), a sitne ubacivati po potrebi. Osim ako je baš svaka jednako relevantna. -- KWiki (razgovor) 11:50, 14 septembar 2015 (CEST)
Slažem se. Mada je kategorizacija kategorizacije(a) već smušena. Nešto sam pokušao na primjeru Prozora. Perspektivno, problem je što su pokazatelji starije prošlosti Bosne i Hercegovine vrijedni kao zlato i ne treba se odricati takvih niti od jednog reda, bolje ih je negdje premjestiti. Barem tako mislim. Opet na početak: slažem se sa svim premještanjima kada tko može da ih čini. --hase (razgovor) 12:00, 14 septembar 2015 (CEST)

Hi Hasan! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (razgovor) 18:22, 12 februar 2015 (CET)

Pozdrav Hasane. Vidim da si ti stručnjak za historiju naše zemlje, pa ako nije problem možeš li mi provjeriti strannicu Tihoradići.
Hvala!!!

Ovaj dio o generalu Sediću sam prebacio u zaseban članak jer tom paragrafu nije mjesto u članku o naselju. --سلام - C3r4r2d2 19:18, 10 august 2015 (CEST)
Hvala na pomoći. Nedavno sam dobio nešto materijala pa ću ovo naselje malo i sa starijom historijom osvježiti.--hase (razgovor) 19:25, 10 august 2015 (CEST)

Hvala i Vam Hasane, jedan je Hase! --سلام - C3r4r2d2 19:36, 10 august 2015 (CEST)

Možda će te zanimati najnoviji projekt (taze iz pekare, još se dimi :-)). Znam da radiš historiju BiH, ali i ovo ima nekih dodirnih tačaka s njom. -- KWiki (razgovor) 19:54, 25 septembar 2015 (CEST)
Hajde de, vidjet ću šta bih mogao,inačevolim projekte. Srdačni pozdravi Tebi i ostalima--hase (razgovor) 19:59, 25 septembar 2015 (CEST)

Ako smatrate da neki članak treba obrisati dodajte šablon {{Brisanje}}.Prilikom pisanja članka potrebno je obratiti pažnju i na redoslijed pisanja. Sekciju "Također pogledajte" bi trebalo stavljati prije sekcije "Reference" i sekcije "Vanjski linkovi". Srdačan pozdrav. --Golden Bosnian Lily (r) 12:48, 17 oktobar 2015 (CEST)
Ovo prvo može, ako ne zaboravim. I ovo drugo može, mada je referenca važnija od također pogledajte. Hvala na upozorenju, --hase (razgovor) 12:52, 17 oktobar 2015 (CEST)

Možeš li naći dovoljno materijala o Munibu Maglajliću (a da nije kopiran, naravno)? Mislim da je zaslužio da ima članak. -- KWiki (razgovor) 21:25, 19 oktobar 2015 (CEST)

Već uradio Palapa. -- KWiki (razgovor) 21:35, 19 oktobar 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Boris Godunov

Borise, standard na ovoj wikipediji je općina a ne opština. Hvala!--Pavone 12:22, 16 decembar 2006 (CET)

:Prema izbornom zakonu, Ustavu BiH i ostalim zakonskim aktima, kada se govori o popisu i kada se navodi termin Muslimani treba se pisati Bošnjaci, jer se novo-staro nacionalno ime odnosi na tadašnji termin Muslimani. Emir Kotromanić 12:24, 16 decembar 2006 (CET)

:Također kako bismo bili sigurni u autentičnost podataka navedite referencu ili link na kojem se nalaze ubačeni podaci. Emir Kotromanić 12:32, 16 decembar 2006 (CET)
Hvala na sugestiji, mada ne snalazim se extra sa svim mogućnostima na wikipediji, pa ako ti nije problem da ti navedeš referencu. Inače sam demograf po zanimanju. Koristim podatke službenog popisa stanovništva Bosne i Hercegovine po općinama i naseljenim mjestima objavljenom u knjizi "Statistički bilten, br.234" izdanje Državnog zavoda za statistiku Bosne i Hercegovine, Sarajevo 1991. Federalni Zavod za statistiku FBIH inače na svom sajtu ima podatke prvih preliminarnih rezultata popisa o nacionalnoj strukturi i to po općinama i mjesnim zajednicama, što se može pronaći i na sajtu Bosanskog Kongresa. Ova knjiga koju ja koristim za podatke odnosi se na zvanične rezultate i to po općinama i naseljenim mjestima (ne samo globalno po mjesnim zajednicama). Isto tako u knjizi postoje i podaci po ranijim popisima, s tim sto nisam ukljucio u prenošenje podataka na Wikipediju popis iz 1981. jer je bio znatan broj izjašnjenih kao Jugoslaveni, pa nije toliko relevantno kolika je bila zastupljenost raznih nacionalnosti. Zato sam pretpostavio da je logičnije da prenesem podatke iz 1971. jer su mnogo vjerodostojniji kao i ovi iz 1991. za nacionalnu pripadnost po svim mjestima u BiH. Ako je još nešto sporno pošalji ponovo poruku...Hvala!

:Što se tiče 1981. dobro bi bilo da se i ti podaci nađu u člancima ako su autentični, kako se ne bi stekao dojam da se radi o selektivnom forsiranju određenih podataka, a zanemarivanju drugih. Emir Kotromanić 14:48, 17 decembar 2006 (CET)
Vrlo su autentični!

:OK, onda nema prepreke da se unesu. A ja ću kasnije referencirati na ovu knjigu koju si naveo.Emir Kotromanić 14:55, 17 decembar 2006 (CET)

Poštovanje! Naveo si gore u razgovoru, da si demograf. To je za mene vrlo interesantno, jer ja trenutno unređujem članak o Ljubuškom na njemačkoj Vikipediji. Bio bi ti jako zahvalan, ako bi mi mogao doprinjeti sve podatke o demografskom razvoju u Ljubuškoj općini koji su ti dostupni. Što više i što starije podatke mi možeš navesti, to bolje. Bio bi jako zahvalan za tvoju suradnju! Srdačan pozdrav, Croromano 19:07, 11 januar 2007 (CET)

Borise,
poštujem tvoj rad, mislim da zaista doprinosiš, pa da znaš da ovo nije kritika, nego samo dobronamjerna sugestija. Mislim da je nepotrebno praviti nove članke tipa "Jablanica - demografija", nego bi se to moglo sve ukomponovati u članak Jablanica. Ne vidim razloga za pravljenje 10 članaka od jednog. Nisam to primijetio ni u jednoj od Wikipedija.
Sve najbolje u budućem radu, -- Amer Zeherović Poruka 22:16, 1 februar 2007 (CET)

:Na engleskoj wikipediji demografija je izdvojena. Ja sam demografiju o Visokom koju je Boris ljubazno unio odmah premjestio u novi članaj - jer - kako je Boris naveo opterećuju stranicu, i ne izgleda lijepo. Ovo što radi je sasvim pristojno i sviđa mi se, pogotovu sistem abecednog sortiranja naseljenih mjesta radi bolje navigacije. Kada nekada dođe i neki novi popis stanovništva, mi ćemo nadopunjivati članak o demografiji neke općine, i to je sasvim normalno (barem je na engleskoj wikipediji). --Haris 01:48, 4 februar 2007 (CET)
Hvala na sugestiji, ali tu (u vezi sa podacima) postoji odredjeni problem, jer postoji veliki broj podataka koji opterecuju vec postojecu stranicu, koja je evo ako s egovori o Jablanici, mada sam uredio stanovnistvo i naselja za cijelu drzavu BiH, negdje mislim da je predvidjena konkretno Jablanica, npr,. da se vise mjesta posveti samom gradu , njegovoj historiji, ustanovama, kulturi i sl. Statisticki podaci su jako glomazni i ima tu jos dosta da se kaze kad je o demografiji rijec, pa mislim da je ok da se napravi nova stranica, s tim sto npr. na samoj stranici Jablanica su navedena uputstva za ta dva nova clanka o demografiji i naseljima, cisto djeluje mi preglednije. Ako je nesto sporno, nije problem da se kroz razgovor dodje do rjesenja...Hvala za podrsku u svakom slucaju, potrudicu se da bude i bolje...Veliki pozdrav
Korisnik:Boris Godunov  22:25, 1 februar 2007 (CET)
Slažem se sa Amerom. --Kal-El 22:58, 1 februar 2007 (CET)

:Ja se ne slažem. Mislim da bi Boris trebao nastaviti sa ovim sistemom. Bolji je, pregledniji, a podaci o demografiji se uvijek mogu dodavati nakndadno, a članci o istim proširivati. --Haris 01:48, 4 februar 2007 (CET)

:: Mislim da je bolje ne pretrpavati članke i slažem se da je preglednije demografske podatke stavljati u poseban članak. Ado 16:51, 4 februar 2007 (CET)

Borise zamolio bih te da usput stavljaš kategoriju [[Kategorija:Naselja_Bosne_i_Hercegovine]] na članke koje započinješ o selima u pojedinim općinama (već sam stavio na neke), jer ćemo u suprotnom imati razbacane podatke. A ja ću postaviti novu kategoriju Demografija Bosne i Hercegovine, da grupišem ove tvoje nove članke "Općina - demografija"...Poz...Emir Kotromanić 22:20, 1 februar 2007 (CET)
ok, hvala!
pozz!
Korisnik:Boris Godunov  22:27, 1 februar 2007 (CET)

Zar se nismo dogovorili da ne pišeš članke sa nazivima tipa "Jablanica - spisak naseljenih mjesta"? Ako su ostali to odobrili, onda se i ja slažem, ali kako ja znam nisu, osim ako se nešto nije promijenilo preko noći.. --Kal-El 08:14, 3 februar 2007 (CET)

Zadnje upozorenje. Ako još jednom preusmjerite članak tako da mu naziv bude "Općina - bilo šta" a ne "Demografija Općine" ili "Spisak naseljenih mjesta u općini", bit će vam zabranjeno uređivati Wikipediju. --Emx 08:19, 3 februar 2007 (CET)

Kolega, svaka čast! Evo gledam doprinos na WP:JČD. Stvarno impresivno!!! -- Amer Zeherović Poruka 10:42, 19 februar 2007 (CET)
Ha,ha ja ovo nisam ni vidio, valjda nemam vremena :))), hvala, vise je zadovoljstvo...
pozdrav postovani Amere!
Boris Godunov...tad i tad 2007., :))

Borise, evo prvi si koji si dobio moje odlikovanje. Stvarno čestitam! :) --Kahriman ☎ 19:43, 19 februar 2007 (CET)

Pozdrav Borise. Želim da ti ukažem na činjenicu da na bosanskoj wikipediji ne postoji članak Stanovništvo Bosne i Hercegovine, odnosno Demografija Bosne i Hercegovine. Planirao sam da ga uskoro napišem, koristeći se engleskom wikipedijom i eventualnom nekim website-ovima koji sadrže statističke podatke, ali sam primjetio da se dosta angažuješ na području stanovništva općina u BiH, pa mislim da bi ti bio puno kompetentniji od mene da napišeš jedan tako važan članak o demografiji - naravno ukoliko ti nije problem. Pozdravi --Kahriman ☎ 18:54, 6 mart 2007 (CET)

Čemu izljevi nepristojnosti prema Emx-u??? Stvarno sam iznenađen... Razumijem uvrijeđenost i ljutnju, ali smatram da bi sve trebalo ostati na nivou, bez uvreda i ružnih riječi... -- Amer Zeherović Poruka 12:22, 13 mart 2007 (CET)

Svaki se podatak može vratiti. Sve je stvar dogovora i lijepog ponašanja... I ja uporno pokušavam da sredim kategorije u Vašim člancima, koje Vi i dalje nastavljate pogrešno praviti. Pa se niti bunim, a još manje da se spuštam na taj nivo da nazivam ljude pogrdnim imenima. Ako ste nečim nezadovoljni glede Emx-a, ima i viša instanca na koju se možete obratiti. Pozdrav, -- Amer Zeherović Poruka 12:34, 13 mart 2007 (CET)

Cemu bez ikakvog objasnjenja brisanje 3 puta onoga sto je neko napisao?
Boris Godunov...

Objašnjeno je, informacije ne pripadaju direktno članku Sarajevo već demografiji Sarajeva. Upristoji se (niti moraš da se mučiš za bilo šta - ni da vadiš opet informacije jer sve su dostupne u historiji izmjena članka.) --Emx 13:44, 13 mart 2007 (CET)

Koristite opciju 'prikaži izgled' da ne bi opterećavali Wikipediju i pravili nepotrebne izmjene. --Emx 19:03, 15 mart 2007 (CET)

Možete li prestati ignorirati upozorenja? --Emx 19:31, 15 mart 2007 (CET)

Sjajno je sto si iskoristio materijal iz teksta
o Sredackoj Zupi za ovaj tekst. Molim te samo da
postavis odgovarajuce linkove na clanak. Zgodno bi bilo
i da prodiskutujemo da li ima dovoljno materijala
o nekom naselju pre izdvajanja u poseban clanak.
Da ne pominjem koriscenje tudjeg materijala za svoj clanak
bez saglasnosti.
--Szupa 19:42, 20 april 2007 (CEST)

Ma koji tekst sam koristio, sta to pricas? kakva jablanica kod prizrena, ja sam radio stanovnistvo za jablanicu u hercegovini, ne znam o cemu pricas.
Boris Godunov...

Molim te glasaj ovdje --Kal-El 14:09, 13 juni 2007 (CEST)

:Još jednom, molim da glasaš na linku koji sam gore naveo.. Hvala --Kal-El 13:57, 15 juni 2007 (CEST)

Poštovanje, Emir Kotromanić mi je rekao da bi mi mogao pomoći oko ovoga. Skinuo sam podatke sa http://www.hdmagazine.com/bosnia/census.html pa mi je potrebna potvrda valjanosti istih.
Srdačan pozdrav --Ceha

Prijeratni demografski podaci za gradove Travnik, Fojnicu i Bugojno

Borise, zamolio bih te da s Cehom razgovaraš o demografskim podacima koje si naveo u svojim člancima, jer on želi da unese podatke Federalnog zavoda za statistiku, s obzirom da se ove dvije vrste podataka značajno razlikuju. Pogledaj diskusiju koju sam ja vodio s Cehom ovdje kao uvod u razgovor. Pozdrav. Emir Kotromanić 16:20, 26 august 2007 (CEST)

Uredu Borise, nisam ni sumnjao u tačnost podataka, ali sam pretpostavljao da će se pojavit špekulacije, pa sam htio da ih ti riješiš pošto si najkompetentniji od svih nas po pitanju demografije. U svakom slučaju hvala za informaciju i brzo nam se vrati. Pozdrav :) Emir Kotromanić 21:55, 30 august 2007 (CEST)

Poštovanje Boris, ja sam ta "osoba" kojoj si ostavio poruku na stranicama Demografije Bugojna. Za početak bi ti htio zahvaliti što si izbrisao moje podatke a da mi prethodno nisi odgovorio na moje poruke koje su ostavljene tu na tvojoj stranici, niti me kontaktirao oko toga. Vrlo pristojno.  Pod 2 te mjesne zajednice su istih granica na popisu 1991 kao i na popisu 1981 što govori nešto o njihovoj trajnosti. Usporedba sa Sarajevom ti je malo kriva jer uspoređuješ sarajevske općine i grad Sarajevo, a ovdje bugojanske gradske mjesne zajednice i grad Bugojno. Bugojno je isto imalo svoju općinu...
Btw htio sam te pitati za podatke sa famoznog Biltena 234, da li ih ima gdje na netu?
Srdačan pozdrav i nadam se da ćeš malo poraditi na svom ponašanju prema ostatku zajednice na wikipedii.
Ceha 15:37, 9 septembar 2007 (CEST)

Sve ok Boris, inače radio sam malo više na engleskoj wikipedii gdje je veći naglasak na internetskoj provjeri podataka pa otuda moja sumnjičavost. Jer znalo se događati da nestručni ljudi objavljuju podatke koji nisu dovoljno provjereni ili koji sadrže greške. Nisam iz Bugojna, no ova tematika me zanima i zahvalan sam na svim novim podacima:)
Srdačan pozdrav i ugodan daljnji rad na wikipedii.Ceha 22:02, 9 septembar 2007 (CEST)

Brisanje sumacije podataka po mjesnim zajednicama za grad Bugojno

Borise mrzim te peglat, jer radiš ko crv, jednom sam davno na to ukazivao, a evo pokazalo se kao neopodno nakon ovih diskusija, pa da napomenem. Bilo bi za članke koje pišeš vrlo korisno da dodaš referencu na izvor o podacima, jer tada oni koji se ne slažu s tim podacima ne bi mogli brisati članak i tvrditi nešto suprotno pošto bi članak bio referenciran. Referenciranje je vrlo jednostavno uradit. Npr. kada se referenciraš na neki podatak, to radiš tako što pišeš podatke o izvoru uključujući i sami web link ako postoji, a ako ne onda bez njega, između tagova <ref> i </ref>, s tim da na kraju članka moraš navest posebnu sekciju: "Referece" i u njoj dodati sljedeći kod: <references />. Evo ovdje možeš pogledat kako se to radi na primjeru izmjene korisnika Hafa  koji je isto tako izvor stavljao direktno u članak. Evo ja ću uradit ovdje jedan primjer da vidiš. Npr neka se radi o nekom nepostojećem naselju "Hu-Ha":
===Hu-Ha===
Ovdje neki podaci, bla bla bla.
====Demografija====
Prema tim podacima u Hu-Ha je živjelo toliko ljudi. "Statistički bilten, br. 234", izdanje Državnog zavoda za statistiku Bosne i Hercegovine, Sarajevo 1991.
====Reference====
---
Naravno referencirat možeš i čitav podnaslov "Demografija" i sl. Onako kako misliš da je najbolje, naravno ako nemaš vremena za to, nemoj to ni radit sada. Rado bih ti pomogao u ovom, ali ni ja više ne stižem da pratim promjene i da administriram Wikipediju zbog drugih obaveza, pa ako mi naleti period bez obaveza baciću se da dodajem ove reference, ali eto htio sam samo da ti pokažem ovo ...Pozdrav.Emir Kotromanić 22:09, 9 septembar 2007 (CEST)

Borise, kazes da si u posjedu Statistickog Biltena RBiH iz 1991-e gdje postoji spisak naseljenih mjesta po mjesnim zajednicama. Da li je moguce ikako doci do tog biltena. Ja sam geograf i pokusavam sastaviti detaljnu prijeratnu mapu BiH, ukljucujuci i granice mjesnih zajednica, tj. naseljenih mjesta.
Posto znam da se do ovoga ne moze doci na internetu pokusavam nabaviti/naruciti ovu knjigu ali ne znam odakle, jer ne zivim vise u BiH. Naravno, usluge bih platio koliko vec treba. :)
Hajd pa se javi, ja bih te kontaktirao na neki email, ali ne znam kako ovdje da dodjem do istog.
Unaprijed hvala.
Zoki.

Poštovani
Vidim da ste vi napravili stranicu Bosanska Otoka i ima puno netačnosti, a kako ja dolazim iz Bosanske Otoke želelim to urediti kako treba. SanelBO (razgovor) 09:36, 28 septembar 2022 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Boris Godunov


Razgovor s korisnikom:Dragan~bswiki

Hvala vam za eksperimentiranje na  Wikipediji. Vaš test je radio, i vraćen je na prethodnu izmjenu ili uklonjen. Koristite igralište za bilo kakve testove koje želite raditi. Pogledajte stranicu dobrodošlice da naučite više o doprinosu našoj enciklopediji.  --Emx 21:23, 15 decembar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Dragan. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Dragan~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:25, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:48, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Josipa~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Josipa. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Josipa~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Novopazarski sandžak

"Ova činjenica zatvara usta svim zlonamjernim silama koje su uperile svoje ‘oružje’ u Bošnjake Sandžaka da im izbrišu ime i unište kontakt sa njihovom maticom Bosnom i Hercegovinom." Ovome zaista nije mesto na stranici koja se zove "enciklopedijom", makar ona bila i onlajn. Takodje, clanak ima dosta pravopisnih gresaka (mala i velika slova, rastavljeno i sastavljeno pisanje reci, itd). Ja sam samo slucajni prolaznik, ali sam zeleo da se javim da kazem da bi vise paznje u pogledu pravopisa, vise objektivnosti a manje politiziranja mnogo doprinelo znacaju bosanske Wikipedije. Pozdrav svima!

Hvala puno, to je pravi grb Sandžaka.
Muslimansko-bošnjačka propaganda i laži
Po mom znanju ovaj tkz. "grb Sandžaka" nije uopšte nikakav zvanični grb, već ga samo Bošnjaci i Muslimani u Sandžaku koriste. Ne verujem čak ni da je to zvanični grb bošnjačke i muslimanske manjine u Srbiji. Valja tu laž ispraviti. Sandžak niti postoji kao politička jedinica pa po tome nemože ni da koristi nikakve ambleme. To je ko da planina Kopaonik ili reka Dunav koristi neki grb. Celi članak je veoma loš. Što koristite mapu Evrope da bi prikazali gde se nalazi srbijansko-crnogorska regija? Pa toliko je mala da se uopšte neda prepoznati. Koristite bolje mape regiona da bi pokazali gde se nalazi Sandžak. I ne razumem uopšte zašto koristite stare podatke iz 1991. godine kada je izvršen popis stanovništva i u Srbiji a i u CG posle 2000 godine.
Ovdje je napisana jedna velika laž, a ta je da je prema popisu iz 1991. god. na Sandžaku živjelo 228 000 Bošnjaka. Naravno da te godine na Sandžaku nisu popisani nikakvi Bošnjaci, nego Muslimani jer tada pojam Bošnjak nije bio u oficijelnoj upotrebi. Ne može se zato tek tako prekrstiti Muslimane u Bošnjake, onako kako su se ljudi izjasnili valjda treba poštovati.
Danas se jedan dio sandžačkih muslimana izjašnjava Bošnjacima, a drugi Muslimanima. Dakle očito je da ima ljudi koji su muslimani ali ne žele biti Bošnjaci. Prekrstiti njih u Bošnjake je teško falsificiranje osobnog nacionalnog identiteta.
Ovo me podsjeća na predsjednika Vijeća Bošnjačke nacionalne manjine Hrvatske, koji očekuje da se sve koji su popisani kao Muslimani automatski preimenuje u Bošnjake, iako većina hrvatskih muslimana sebe smatra isključivo Muslimanima.
Uvodna replika na komentar
Ne postoje Bošnjaci od 1991 godine,nego mnogo ranije.Zato Vam preporučujem link Historija Bošnjaka.
Naravno da se treba dozvoliti svima da se opredijele onako kako oni osjećaju.Muslimani su muslimani,vjerske slobode se poštuju isto kao i nacionalne.Zato niko i ne "krsti" muslimane,osim naravno ukoliko oni to žele.Historija je dinamičan pojam i proces,stoga se i činjenice stalno dopunjuju i obnavljaju,tako da ne vidim kakve smetnje ima u prihvaćanju podataka dobijenih u popisu iz 1991 godine,osim da se u stvari radi o 228 000 stanovnika muslimanske provenijencije,od kojih je najveći dio (neću ovdje ulaziti u prebrojavanja niti demografska pomjeranja) bošnjačkog porijekla,mali dio albanskog i turskog,a minorna skupina ostaje pri izjašnjavanju kao ("M")muslimani-valjda "muslimanskog" porijekla.
Obavještenost o "lažnim" ili "istinitim" podacima proistječe iz naučnih činjenica,a u ovom slučaju ove su u velikoj mjeri političke.Naučni pristup podrazumijeva dakle naučne činjenice,historijski gledano one jesu i političke ali znatno manje nego što im se pridaje važnost u gore navedenom komentaru.Za pravilan komentar ovog članka potreban je historijski,sociološki,demografski,religijski,filozofski pristup.
Sandžak nije ni jedno brdo,niti jedna planina,već cio region.Padeške se konstrukcije "sa Sandžaka,na Sandžaku" ,stoga ,smatraju nepravilnim u duhu bosanskog jezika,osim ukoliko ih koriste neobavješteni "ratni dobrovoljci" iz Srbije,pristigli 90-ih godina "sa svojih planina".
Nepotpisanom komentatoru za početak toplo preporučujem,kao uvodno štivo,knjigu "Historija Bošnjaka" od Imamović prof.dr.Mustafe.Hadziyas 02:04, 5 februar 2007 (CET)
1991. popisano je toliko i toliko Muslimana, a ne Bošnjaka. Što se tiče povijesti, sociologije, religije, demografije itd., to sve skupa nema veze s ovim. Ako se ja izjasnim kao Frižider, to se u svakoj demokratskoj državi mora poštovati i mene se voditi kao osobu frižiderske narodnosti. Tako nije bilo u Jugoslaviji, ali sad jest. Ako govorimo o etničkoj pripadnosti sandžačkog stanovništva, onda je potrebno napomenuti da na Sandžaku živi toliko i toliko osoba koji su se 91. izjašnjavali kao Muslimani, a danas ih se neutvrđen broj izjašnjava Bošnjacima, a ostatak Muslimanima ili Crnogorcima. Ne može se povoditi logikom da je svaki Musliman ujedno i Bošnjak jer to ne vrijedi za svakog pojedinca ako je tako općenito prihvaćeno.
Možda Sandžaklije (je li ovo u duhu bosanskog jezika?) jesu porijeklom Bošnjaci, ali ne izjašnjavaju se svi tako i to se mora poštovati. Bošnjaci iz Bosanske krajine su porijeklom Hrvati, taj se predio do 20. st. zvao Turskom Hrvatskom, pod Osmanlije je potpao poč. 16. st., do tada je sam Bihać bio glavni hrvatski grad, pa ipak su oni danas "najžešći" Bošnjaci i nitko im ne uskraćuje pravo na samoodređenje niti im pokušava osporiti narodnost i na Wikipediji ih ne prekrštava u Hrvate na osnovi povijesti ili gore navedenih znanosti.Nepotpisani
Jako mi je drago da se anonimni čitatelj u potpunosti slaže sa mnom,već od prve svoje rečenice.To valjda i osjeća,a zarad svojeg nepotpisanog imena,ipak,eto dopušta sebi da uzano luta po širokoj temi.I historija i sociologija,religija i demografija itekako imaju veze sa historijskim razmatanjima jer ona daju kvalitetnu naučnu podlogu,samim tim i ispravnu težinu jednoj kategoriji kakva je nacija,narod,država i sl.Ako si Frižider,ja to poštujem,ali zaista ne poznajem niti jednu naučnu činjenicu da li da te oslovljavam sa frižider ili Frižider.Koje su to kvalifikacije(opet se osvrćem na one postavke koje definišu jedan narod-historiju,sociologiju,kulturu,etnologiju,religiju,demografiju,književnost,tradiciju...),a koje ti daju takav značaj da budeš kao pripadnik frižiderskog naroda uvršten u svjetsku baštinu?Priznavanje ili nepriznavanje jednog naroda/nacije apsolutno ne zavisi od smatranja jednog naroda ili grupe,okolnih susjeda,već od sopstvene i kolektivne svjesnosti postojanja i pripadanja.
Kao što i sam znaš bošnjaštvo se gušilo uopće,i na sve načine,u Bosni,a u Sandžaku jos i više,dok je istovremeno nacionalna odrednica Musliman još uvijek bila na snazi.U članku se stoga ne misli na 220.000 muslimana,vec Muslimana.Nespretan je tvoj pokusaj prikrivanja činjenica (ne znam da li i namjeran)-danas se tačno zna koliko se stanovnika Srbije izjasnilo kao Bošnjak,prema zvaničnom popisu iz 2002 godine-brojke govore jače od bilo kakve riječi,idi na link http://webrzs.statserb.sr.gov.yu/axd/Zip/NEP1.pdf.
Nije svaki musliman Bošnjak,bila bi to megalomanska pan-bošnjačka ideja,usput i neodrživa.Muslimani su pripadnici islama i to je svakako jasno,ali Muslimani su zaista ne znam šta(valjda su zavrijedili veliko M bivajući nekom cvijeće).
Bosanski se jezik kao u ostalom ni srpski,hrvatski,bugarski,grčki,rumunjski nije uspio u potpunosti oduprijeti turskom uticaju.Šta ti radije prihvaćas,"nazivlje mesni valjušci" ili "sarma kao tradicionalno srpsko jelo"? Isti takav,i toliki uticaj turska je kultura imala i na Bošnjake,ne samo na Bosnu (ne govorim ovdje o slaganju ili ne-slaganju,prihvaćanju ili ne-prihvaćanju tog uticaja,ne dajem mu ni pozitivnu ni negativnu ocjenu),već i Srbiju i Hrvatsku,što je ova iskoristila da  perfidno nametnuti im nastavak -(i)ja,što prije preoblikuje u -ac sudija-sudac i sl.Šta bi tek Ivić Pašalić i Mia Begović trebali da urade,a eto spominjem ih samo usput u kontekstu tvojih "sterilnih uni-nacija",ne bi li zadovoljili sulude zahtjeve čistača u Hrvata?Ili Vuk Tufegdžić i Bošnjaci(prezime),Erdoglije,Topalovići i ini u Srbiji?Ne znam samo da li si iz Islama latinskog ili Islama grčkog?
Oba Islama su eto na zemlji (sada) Hrvatskoj,nešto sjevernije od Šibenika i tadasnje Župe Bribir koju držahu knezovi Šubici jos u 13.stoljeću.Naravno,ni danasnjim se Šibenčanima ne spori pravo hrvatstva,a oni tada bijahu u sred zemlje Bosne, kao ni tebi pravo frižiderstva.Hadziyas 03:53, 9 mart 2007 (CET)
Nisu bili tad u Bosni, nego u Osmanskom carstvu. Uostalom, puno teksta ni za što. 91. nisu popisani Bošnjaci, nego Muslimani. Ako govorimo o Bosni, onda je svejedno jer se, koliko mi je poznato, 100% BiH Muslimana  kasnije izjasnilo Bošnjacima. Ali U(?!) Sandžaku ima onih koji namjerno čuvaju odrednicu iz doba SFRJ "Musliman" ili se izjašnjavaju Crnogorcima, dakle po tom pitanju Musliman nije ekvivalent Bošnjaku. Nije zabranjeno govoriti o ičijom kulturi, povijesti itd., ali činjenica je činjenica.
Ispravka:Pripadali su Bosni do osmanskog osvajanja.Kad je osvojena i Hrvatska,i ona je postala dijelom Osmanskog carstva.
Moj pethodni komentar predstavlja samo "digest" onoga što bi se moglo napisati o ovoj temi,dragi moj F(f)rižideru.Niti jedna riječ,a kamo li redak nije suvišan,već je čak šta više i potreban čitateljima kao ti,ne bi li bar površno razumjeli temu u koju se tako lahko a neuspješno upuštaju i neslavno završavaju šturim komentarom sa 5 papagajskih rečenica.A evo i neumoljive statistike,malo se pozabavi:
1991. godine u Crnoj Gori,14,57% ili 89.614 stanovnika se izjasnilo kao Musliman.
2003. godine 3,97% ili 24.625 se izjasnilo kao Musliman,a 7,77% ili 48.184 kao Bošnjak-http://sr.wikipedia.org/sr-el/Демографија_Црне_Горе
1991. godine u Srbiji se od 9.778.991 stanovnika, kao Musliman izjasnilo 2,5% ili 244.475.
2003. godine,kao Musliman se izjasnilo 0,26%,ili 19,503 stanovnika,a 1,82% ili 136,087 kao Bošnjak-http://hr.wikipedia.org/wiki/Srbija.
Poredeći statističke podatke sa "neprijateljski nam nastrojenih vrela",u Srbiji i Crnoj Gori je 1991. godine živjelo oko 334.089 stanovnika koji su se izjasnili kao Musliman.
Uslijedile su godine rata,represije,svojevrsnog nacionalnog,vjerskog,ekonomskog diskriminiranja,progona,ubistava,otmica,prebijanja,iseljavanja.
2003. godine,došlo je do raslojavanja,i znatnih demografskih pomjeranja,pa se zajedno u Srbiji i Crnoj Gori 44.128 stanovnika izjasnilo kao Musliman a 184.271 kao Bošnjak.
Od ukupne cjeline Muslimana/Bošnjaka 228.399, 19,32% se izjasnilo kao Musliman a enormnih 80,67% kao Bošnjak.
Dakle,u Sandžaku je 44.128 (Muslimani,Crnogorci) onih koje,naravno,trebamo poštovati,iako oni predstavljaju samo 1/5 muslimanskog (a ne Muslimanskog i ne bošnjačkog) korpusa."Namjernost" ili "nenamjernost" očuvanja imena sopstvene pripadnosti potpuno je lična stvar,nije na tebi ili na meni da to definiramo-otkuda nam proističe to pravo (to "davanje za pravo" je tako velikosrpski i velikohrvatski,a eto propalo i ismijano na sva zvona).Frižider je frižider,poštovaćemo ga,bilo da je u Kini ili na Malti,dobro će služiti.Kad odsluži svoje,biće bačen i zaboravljen-činjenica je činjenica.
Također,nije tačna ni tvoja rečenica da su se u BiH svi Muslimani izjasnili kao Bošnjaci,i kod njih je doslo do raslojavanja po sličnom principu.Zvanicni naziv Bošnjak vraćen je u ponovnu upotrebu 1993. godine,poslije toliko stoljeća pritisaka,progona,paljenja,anatema,"krstaških pohoda modernog doba".
Nije mi drago da ostaješ bez teksta,a toliko pitanja i tema se nameće u mom prethodnom komentaru.Nisi odgovorio ni na jedno,što je žalosno za jednu raspravu enciklopedijskog nivoa,a evo samo nekih:
                1.Frižiderstvo-pojam,porijeklo,upotreba
                2.Frižiderstvo kroz historiju
                3.Položaj i vrijednost frižidera i frižiderstva u svjetskoj kulturnoj baštini
                4.Mesni valjušci ili sarma u frižiderstvu
                5.Evolucija frižidera u Osmanskom carstvu
                6.Islam grčki ili Islam latinski?
Za ostale se radne naslove pobrini sam,ovo je samo početak.Nadam se da posjeduješ bogatu građu o ovoj temi,što ce uz tvoj "naučni" (čitaj kvazi-naučni) pristup dati takav značaj  materiji, da će ova zaista zavrijedeti da se nađe u bilo kojoj Wikipediji,pa i hrvatskoj.
P.S.Drago mi je da kose oblike imenica upotrebljavaš s odgovarajućim prijedlogom,samo jedna opaska:u sredini rečenice,prijedlozi se pišu malim slovom ukoliko nisu u sastavu nekog naziva pod znacima navoda.Stoga,"Ali U(?!) Sandžaku ima onih...",u duhu bosanskog jezika pravilno je "Ali u(?!) Sandžaku ima onih..."Hadziyas 03:41, 12 mart 2007 (CET)

Slažem se da ne bi trebalo da piše Mulsimani, a ne Bošnjaci. Činjenica je da se oni nisu izjasnili Bošnjacima, već Muslimanima, a da se mnogi ni danas neće izjasniti Bošnjacima. Prema tome, niko ih ne bi trebao deklarisati onako kako oni sami sebe ne deklarišu. To je čisto stvar nečijeg prava da se izjasni kako hoće. Ali stvar je dodatno zakomplicirana tim da nemamo nove podatke nego se raspolaže samo onima od 1991.--78.3.25.16 13:57, 19 septembar 2007 (CEST)
Dragi moj 78.3.25.16 ,

Zar ti zaista treba 6 mjeseci za 4 i pol redaka komentara???

Zbrka izgleda nastaje u relaciji dva termina:musliman-Musliman po nacionalnosti ("Muslim by nationality").I dok su prvi vjerska skupina,ovi drugi označavaju opisni naziv nacije koja se na kraju izborila za sopstveno priznanje,te na kraju srušila nacional-socijalističke ideje svojih susjeda.

To što se neki i dalje izjašnjavaju muslimanima,i pod tuđe skute kriju,sasvim je u redu,(o prigodnosti u purgerstvu i manekenstvu neki drugi put),ali šta su po nacionalnosti?Islam latinski i Islam grčki-oba su Islama ali pomalo različiti.Čini mi se da pripadaš latinskom po skorašnjem porijeklu,po daljnjem onoj skupini duboko poštivanih,koja broji 44.128 ili ti 19.32%.

Navedeni su izvori iz 1991 i 2003 godine.Tendencije pokazuju daljnju homogenizaciju na nacionalnom nivou kod svih naroda sa prostora bivše Jugoslavije-čujemo se nakon najnovijih popisa,možda do tad ipak malo porazmisliš i zatražiš oprost,mada u Latina oprost ide na papiru-kakovo prozaično predstavljanje duhovne kategorije!!!

U naciju se niti prima,niti otpisuje,a kakove su tendencije,niti oprost olahko daje.Hadziyas 01:31, 7 oktobar 2007 (CEST)
Interesting. Dakle to su vaši samo što ih strah kazat pa se izjašnjavaju Muslimanima inale bi bili Bošnjaci. Baš me zanima da ima netko tko se izjašnjava Bošnjakom katolikom, kako biste ga vi okarakterizirali na wikipediji. Bi li i to bio Hrvat koji se eto prepo pa se skriva pod tuđim skutima ili bi bio ponosan Bošnjak? Bezveze, Hrvati i Srbi su krvoločni hajvani agresori, a Bošnjaci uvijek hrpa merhametli jadnika. I vi imate sovje teritorijalne pretenzije, prihvatite to.--78.3.14.197 20:10, 16 oktobar 2007 (CEST)
Termini,termini...Vidim da se teško snalaziš u razdvojbi vjerskih i nacionalnih kategorija.
Vjerske su katolici,pravoslavci,budisti,muslimani,a nacionalne Hrvati,Srbi,Muslimani po nacionalnosti,Bošnjaci.....Napiši još koji redak ispod skuta,nekako nemam inspiracije za još jedan digest,suvise je šturo,daj razradi temu sa malo objašnjenja,potkrijepi je podacima.Ugodno je u tom purgerstvu i manekenstvu opijen sjediti i sijedeti,zar ne?Opet se osvrćem na 44.128 (naučih brojku na pamet) duboko poštivanih i priznatih,ali 19.32% je 19.32% i nikada ne može biti 80.67%.Vidim da Srbe i Hrvate bratimiš,mislim da se mnogi iz Vukovara i Knina neće složiti,ni po cijenu svekršćanske Europe.Što se tiče teritorijalnih pretenzija u Bošnjaka-Islam Grčki i Islam Latinski nekad pripadahu Bosni.Moj Latine,našao si se hem u tuđoj zemlji,hem u svojoj vjeri,ipak cu te blago sažaliti.Hadziyas 03:11, 18 oktobar 2007 (CEST)

:::A šta su stanovnici Islama Grčkog i Latinskog bili po vjeri prije nego su postali muslimani? Izgleda da su oduvijek bili. Izgleda da je Bosna=Otomansko carstvo.. Izgleda da vi, koliko god se pozivali na Kulin-bana i Tvrtka, zapravo obožavate Mehmeda Osvajača i slične. Izgleda da nema kraja islamističkom licemjerju
Ko su to "Mi" i "Vi"?
Šta za tebe predstavlja Kraljeva Sutjeska?
Veliki dio Sandžaka predstavljao je u jednom trenutku dio NDH-da li želiš da oživiš tvorevinu pod čijim skutima nije bilo Bošnjaka,a bilo je i Tvrtka i naših didova?
Na kraju,izgleda da kao nacija dugujemo jedno historijsko hvala susjedima što održavaju spomen na naše kraljeve i vladarske loze.Dok su nas učili da to nije bitno,krali su nam historiju i sada ljubomorno čuvaju ono što njihovo nikada nije ni bilo-zašto uostalom čuvaju pojedine muzejske primjerke u Beč Nickradoil 21:31, 31 januar 2011 (CET)
Imam više primedbi na sadržin ovog članka, kao i na način kojim je pisan. Izneću ih sve, u cilju doprinosa boljem razumevanju teme, i nadam se da ću tako biti i shvaćen i da će kompetentne ličnosti imati moje primedbe u vidu.
Ako se autor već odlučio da istoriju ove oblasti posmatra od samih početaka civilizacije, mislim da je logičnije da je periode podelio na: antiku, srednji vek, osmanlijski period i jugoslovenski period. Iliri se na Balkan doseljuju oko 1500 p.n.e. 4000 godina je ipak malo previše. Što se tiče dela koji obrađuje srednji vek, on je krajnje uprošćen, i to tendenciozno, što je proizvelo čitav niz grešaka i kontradiktornosti. Prvo se kaže da se Srbi (koji su bili politeisti) doseljuju u VII veku; zatim da su već tada tu živeli bogumili; da bi se već u sledećoj rečenici konstatovalo da su oni postali bogumili tri veka kasnije. Pre će biti da je ovako: U VII veku na Balkan se doseljavaju Sloveni, koji su svi bili pagani, tj. neznabošci. romejsko stanovništvo povlači se u gradove na jadranskoj obali, i od tog trenutka na području koje je predmet članka žive samo Sloveni. Proces pokrštavanja ovih plemena išao je sporo, zbog nepristupačnosti terena, otpora naroda i složene političke situacije. Srbi su vremenom pokršteni iz Carigrada, Hrvati iz Rima, ali misionarska delatnost iz oba centra nije valjano obavila posao na području Bosne. Ovo je stvorilo plodno tlo za kasnije bogumile, koji su, budući proterani iz ostalih delova Balkana gde je pravoverno hrišćanstvo ojačalo, bežali tamo gde su mogli. Iz članka bi se, pogrešno, moglo zaključiti da je bogumilstvo kao versko-kulturni supstrat, izvezeno iz Sandžaka u Bosnu. U periodu kada bogumili beže u Bosnu, područje Sandžaka predstavlja središte Raške, države srpskih velikih župana, gde je dinastija Nemanjića progonila bogumile. S toga nije uputno povezivati regije Bosne i Sandžaka na taj način u tom periodu. Tačno je da su bogumili bili hrišćanska sekta, ali sa elementima maniheizma i pavlikijanstva. Ova verska učenja, iako sa prostora Bliskog istoka, nemaju veze sa Islamom. Autor članka, verovatno tendenciozno (jer to obrazovan čovek na Balkanu ne može da preskoči iz neznanja) ne pominje državu Nemanjića, Rašku, grad Ras, na čijim ruševinama je i nastao Novi Pazar. Region Sandžaka, iako danas ima pretežno islamsko obeležje, svoju ekspanziju imao je samo u periodu Nemanjića, i to se ne sme preskakati. Naročito ne, ako autor već u narednom delu ima nameru da se poziva na osvajanja Tvrtka I Kotromanića. Tačno je da se u sastavu njegove države našla i regija Bosna, i regija Sandžak, ali u doba srednjeg veka vladari su drugačije gledali na svoje posede, bez nacionalnih, a sa naglašenim teritorijalnim odrednicama. Tvrtko se tituliše kao kralj Srbljem, Bosne, Zapadnih strana, Usore, Soli i Podrinja. Dakle, 1377. uvreme kada je Tvrtko zagospodario ovim područjem, sigurno da ga niko od vlastele, a da ne govorimo o nepismenom kmetstvu, nije smatrao vladarom Bošnjana (Bošnjaka), a ne postoji ni jedan dokaz da se neko u, recimo, polimlju, ili Trebinju počeo da naziva Bošnjak. Inače, važno je reći da su Turci na ove prostore počeli da nadiru samo desetak godina kasnije, a do tada teško da je mogla da se stvori bilo kakva povezanost u kulturnom ili etničkom smislu u oblastima kralja Tvrtka.
Što se tiče položaja Sandžaka u Osmanskom carstvu, dobro je naglasiti strateški značaj Novopazarskog sandžaka, i u vremenu pre osamostaljenja Srbije i Crne Gore, pošto se on zaista nalazio na raskrsnici puteva. Konstatacija autora da je u periodu turske vladavine Sandžak doživeo najlepše dane zvuči više poetski nego naučno, a da bi rečenica bila potpuna, autor bi morao da naglasi kome je tih vekova bilo lepo, i na čiji račun. Ne moram da koristim nikake naučne argumente da bih najsnažnije apelovao da se ukloni, za Vikipediju, tragikomična sintagma, ZATVARANJE USTA MRAČNIM SILAMA KOJE UPERUJU SVOJE ORUŽJE... To je retorika romantičarskih nacionalističkih listova XIX veka a ne Vikipedije. Ključni problem članka, pitanje kako je jedan od mnogo sandžaka postao Sandžak, potpuno je zaobiđen, a za to postoji razložan naučni odgovor. Naglašeno je u tekstu da se Novopazarski sandžak odvojio od vilajeta Bosna neposredno pre Berlinskog kongresa (1877). Od tog trenutka dešavaju se bitne stvari koje autor preskače. Novopazarski sandžak je počeo da se sve više usitnjuje, njegovi delovi pripali su Pljevaljskom sandžaku (takođe okupiran od strane Austro-Ugarske), Pećkom sandžaku i Prištinskom sandžaku. Od 1880. administrativno središte Novopazarskog sandžaka je u Sjenici, a od 1901. zvanično više ne postoji Novopazarski sandžak, a najveći njegov deo ulazi u Prištinski sandžak. Položaj raje u ovom, kao i u svakom drugom sandžaku, nije bio navodno težak, niti su oni bili navodno građani drugog reda, niti su Turci poštovali lokalne običaje i prava, jer da je bilo tako, pomenuti narodi Balkana, Srbi, Bugari, Grci, ne bi se ni pobunili, osamostalili, i poveli zajedničku akciju za proterivanje turske uprave sa Balkana. Neulazeći u nacionalni problem, moram da primetim da je feudalizam, pa i u svom turskom obliku,u drugoj deceniji XX veka bio nazadna pojava za jednu evropsku zemlju. Jedini sloj stanovništva Sandžaka koji je bio oštećen uspostavljanjem Srbijanske i Crnogorske uprave bili su zemljoposednici, age i begovi, koji su bili, ništa drugo, do feudalci. U članku se takođe ništa ne kaže o periodu kraljevine SHS (Jugoslavije), i političkoj opredeljenosti sandžačkih muslimana, što nije nezanimljivo.
Na kraju ovog iscrpnog (verovatno i iscrpljujućeg) izlaganja, želim, da u ime profesije za koju se obrazujem, apelujem na naučnu svest svih onih koji se hvataju odgovornog posla, kao što je uređivanje istorijskih članaka u enciklopediji. Ja nisam slep da ne vidim pritisak kome je bošnjački narod izložen kroz vekove, i apsolutno se slažem sa činjenicom da postoje tendencije da se ospori nesumljivi versko-kulturni identitet ljudi koji su se dogovorno deklarisali kao Bošnjaci. Ipak, siguran sam da enciklopedija nije mesto na kome se takva situacija može da promeni, naročito ne korišćenjem tendencioznih izjava, neistina, neproverenih tvrdnji, iznošenjem samo jednog viđenja, i svega drugog što,ako ništa drugo, nije u skladu sa pravilima ovog sajta. Pošto sam video nemilosrdno prepucavanje na početku ove stranice na temu Bošnjak - musliman ... koja je sve samo ne akademska, dopustiću sebi da i ja dam jedan politički komentar, koji bi mogao da pomogne razumnim glavama koje utiču na ovaj sajt. Iako je primamljivo naukom dokazati istorijsko pravo nekog naroda da naseljava određeni prostor, da se udruži, osnuje državu, ili se priključi drugoj državi, to se najčešće svede samo na zloupotrebu nauke. Na području Balkana za svaku od spornih teritorija ili narodnosti (neću nabrajati) ima sasvim dovoljno argumenata i za i protiv, i nauka nije adekvatno oružje u političkom prepucavanju. Realnost je takva da se želje naroda na ovim, i mnogimdrugim prostorima, rešavaju silom, prisilom, lažnim primirjima, podmuklim udarcima, tajnoj diplomatiji, ratovima, ili u krajnjoj liniji, kompromisom. Ništa od ovoga nema veze sa naukom, i greh je mešati te stvari. Mislim da je za Bošnjake sasvim dovoljno što su tu gde jesu, što znaju ko su i u kojoj državi bi voleli da žive. Šture i nevešte interpretacije viševekovne istorije, tako kompleksne i nepristrasne, neće doprineti potvrđivanju Bošnjaka, niti jednog naroda, već će samo diskreditovati autore, kvazinaučnike.
Hvala na strpljenju, i nadam se da nisam pisao zalud. Nikola

,,...Prema teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije u 29 okruga, općine u srbi..."
Republika Srbija (sa Kosovom) ima 30 okruga: 7 Vojvodina, 18 centralna Srbija i 5 Kosovo. nenaad

Znači prepravimo na 25. --Seha 09:41, 28 decembar 2008 (CET)

:Jeste :))) nenaad

::Ok prepravio sam već :))--Amir Pitaj nekog drugog 11:56, 29 decembar 2008 (CET)

Poz,
vidio sam nekoliko Verzija Sandžačkih Grbova po Internetu koji nisu ni malo slicni zvanicnom Grbu Sandžačkih Bošnjaka.
Zahvaljujuci mojih Kolega sam uspio napraviti Grb koji u cijelosti odgovara zvanicnom Grbu kojeg je Bosnjacko Nacionalno Vijece usvojilo 1991 Godine.
Napravio sam promijene skoro na Stranici i vidim da se još uvjek nalazi iskrivljeni Grb.
Molio bih vas da ubacite Grb koji i za sigurno jeste jedini Zvanicni Grb Sandžačkih Bošnjaka.
Hvala

:Možete li navesti izvor iz kojeg ste napravili vašu verziju grba. Dakle, literatura i izvori.--CER@ (ask) 08:58, 2 april 2010 (CEST)
Poz,
Izgled i objašnjenje Grba se može vidjeti na zvanicnoj Stranici Bošnjackog Nacionalnog Vijeća u Srbiji i Crnoj Gori.
http://www.bnv.org.rs/ - Stranica Bošnjackog Nacionalnog Vijeća
http://www.bnv.org.rs/nacionalni.php?lang=ba&profil=1 - Stranica BNV "Nacionalni Simboli"
A Grb kao sto sam napomenuo o prethodonoj Poruci sam napravio zajedno sa Prijateljima i Grafickim Programima.

Netacan podatak Demografije Sandzaka danas se smatra da Bosnjaci cine oko 60%,a kod vbas je napisano 50% broj Bosnjaka raste i Sandzacki gradovi Sjenica,Tutin,Novi Pazar,Rozaje,Plav,Bijelo Polje,Prijepolje i Priboj su u porastu stanovnista uglavnom Bosnjaka.Bosnjaka u Sandzaku je oko 300 000,samo u Novom Pazaru je oko 150 000..Hvalla

Navodi se u tekstu da su Andrijevica i Plav dio Sandžaka? Do 1912. godine i prvog Balkanskog rata današnja općina Andrijevica je u sastavu Kraljevine Crne Gore,a ne Turske, a Plav i Gusinje su južnije i smatrali su se dijelom nekadašnje provincije stare Albanije i nikad nisu bili dijelom Sandžaka iako imaju većinsko bošnjačko stanovništvo. U okvire dotadašnje Otomanske imperije ulazio je Mojkovac sa bližom okolinom (do 1912). pa je prije to dio Sandžaka ukoliko granicama Sandžaka smatramo granice između Austro-Ugarske (Bosna i Hercegovina), Kraljevine Crne Gore, Kraljevine Srbije i Otomanske imperije (Kosovo) 1912. godine. Tu je i dio općine Nova Varoš sjeverno od rijeke Uvac koji je bio dijelom Kr. Srbije, jer je stara granica prema Turskoj bila na Uvcu. Trebalo bi ovo razjasniti.--Rethymno (razgovor) 15:43, 19 decembar 2015 (CET)
Mislim da je jedina definicija područja bliža današnjem smislu Sandžaka, teritorijalni obim oblasti od 1878-1912, odn. prostor Otomaske Turske na kojem je Austrougarska bila u tom vremenu rasporedila svoje vojne jedinice.--Rethymno (razgovor) 15:50, 19 decembar 2015 (CET)


Razgovor s korisnikom:Vahid~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Vahid. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Vahid~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:28, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:51, 19 april 2015 (CEST)


Dajte prostora za izmjenu teksta CRKVA BOSANSKA. --hase 14:35, 18 decembar 2006 (CET)

:Oslobođena je zaštita koja je bila postavljena zbog vandaliziranja članka. Hase, dobro bi bilo da prilikom izmjena ili rada na novim člancima, navodiš literaturu ili reference koje koristiš. Naprimjer pogledaj članak Rat u BiH gdje se nalaze dijelovi članka (Izvori, Bilješke, Također pogledajte, Vanjski linkovi itd.) Sve ove sekcije služe kao reference koje govore o kredibilitetu članka...Pozdrav. Emir Kotromanić 14:46, 18 decembar 2006 (CET)

:Ili pošto se baviš historijom pogledaj članak Posljednji_bogumili u kojem su navedene reference i sl. Na takav način bi i ti trebao dodavati ove podatke...Emir Kotromanić 14:48, 18 decembar 2006 (CET)

ZaštitiTI... --Munja (priča) 15:16, 15 juni 2014 (CEST)

Da dodam šablon Pravila i smjernice Wikipedije. Arnel  (razgovor) 15:04, 30 mart 2021 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o Wikipediji:Pravila o zaštiti stranica


Razgovor o Wikipediji:Rođendani

Hoćemo li mi dodavati ove tortice na korisničke stranice kad je nekom rođendan? --Kahriman 16:49, 18 decembar 2006 (CET)

Aha :) --Emx 17:41, 18 decembar 2006 (CET)

Treba li nam ovo uopće? – KWiki (razgovor) 23:43, 20 juni 2020 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Yopohari~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Yopohari. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Yopohari~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:36, 17 mart 2015 (CET)


Razgovor s korisnikom:Euphoria~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Euphoria. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Euphoria~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:25, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:48, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Vela~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Vela. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Vela~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:28, 17 mart 2015 (CET)


Razgovor:Blaž Kraljević

==Neprovjereni tekst prebačen na diskusiju==
U dva ujutro tog dana u vojarnu bivse JNA u Dretelju, iz Osijeka je stigao kamion sa minobacackim granatama napunjenim napalmom koje je Blaz Kraljevic namjeravao upotrijebiti za napad na Trebinje, kako bi zapalio srpska utvrdjenja oko grada.
- 	Rano ujutro, Kraljevic je sa trojicom stalnih pratilaca Osmanom Maksicem iz Vitine kod Ljubuskog, Markom Stjepanovicem i Sahdom Delicem iz Teslica, izvrsio pregled naoruzanja u Dretelju. U medjuvremenu je stigla i ostala pratnja - Mario Medic, Ivan Granic iz Vitine, Gordan Culjak iz Vojnica, Vinko Primorac iz Radisica kraj Ljubuskog i Rasim Krasnici rodom iz Pristine.
-
- 	Nakon toga, oko deset sati ujutro, Kraljevic je stigao na sastanak sa tadasnjim mostarskim zapovjednikom HOS-a, kasnije Tutinim sefom za Mostar, Vinkom Martinovicem Stelom. Sastanku je prisustvovao i Marinko Sunjic, mostarski hosovac, koji je poslije sastanka Kraljevicu rekao da se Stelin brat, arhitekta Jadranko Martinovic, uspanicio i da stalno telefonira, pa da ce biti bolje da do Ljubuskog putuju preko Capljine. Ovaj je to odbio.
-
- 	U 13 sati zasjeda Kaznjenicke je izmasakrirala Kraljevica i osmoricu pratilaca. Ubojice su tijela kamionom odvezli u Duhansku postaju u Sirokom Brijegu gdje ih je zadovoljni Mladen Naletilic pregledao, a potom nazvao Vicu Vukojevica, sadasnjeg sudca ustavnog suda Hrvatske, i rekao mu da HOS-a vise nema.
-
- 	Kao dugogodisnji ustaski emigrant u Australiji, Kraljevic je optuzivao Mladena Naletilica da je operativac savezne jugoslovenske tajne policije, kao sto su i Mate Boban i Gojko Susak. Zapovjednik HOS-a je medju udbase ubrajao i Vicu Vukojevica, koji je iz Zagreba krajem 70-ih poveo ubojice jugoslovenske policije do hrvatskog emigranta Brune Busica u Parizu i prisustvovao navodno i samoj Busicevoj likvidaciji.
-
- 	Tijela Kraljevica i njegovih pratilaca su iz Sirokog Brijega povezena prema Makarskoj gdje su trebala biti ukrcana na ribarski brod i bacena na otvorenom moru. Medjutim, vozac kamiona odvezao je tijela u splitsku bolnicu na obdukciju. U odjel za obdukciju stiglo je deset, a ne devet, tijela. Identitet desete osobe utvrdjen je mjesec dana kasnije, radilo se o izvjesnom Bodulicu zvanom Brazilijano, rodom iz Posedarja kraj Zadra. Identifikaciju Brazilijana izvrsili su pratioci hrvatskih generala legionara Milenka Filipovica (zapovjednika bojne Zrinjski) i Branka Zorice Zulua (zapovjednika bojne Frankopan).
-
- 	Brazilijano je ubijen dan ranije u Sirokom Brijegu kada je dosao da uzme 120 tisuca DEM od Ivana Andabaka za drogu koju je stalno dostavljao iz kampa za obuku specijalaca HV-a u Sepurinama kraj Zadra. Ubijen je sa nekoliko metaka ispaljenih u ledja, valjda je pukovniku dosadilo da mu Ante Gotovina, Ante Roso i njihovi legionari prodaju drogu po Hercegovini, kad je i sam mogao nabavljati "robu" iz prve ruke, "neoporezovanu". Kad smo mi preuzeli posao, pala je cijena heroina u Hercegovini, pa je Roso morao ici u Sarajevo da tamo muslimanima prodaje za skupe pare tvrdi jedan od bivsih pripadnika Kaznjenicke bojne.
-
- 	Inace, interesantan detalj, jedan od pripadnika Kaznjenicke bojne i direktni izvrsilac atentata na Blaza Kraljevica bio je Merim Galijatovic, covjek koji je uzivao status famoznog zasticenog svjedoka u slucaju "Leutar", covjek na cijem je "svjedocenju" pocivao citav propali pokusaj svaljivanja krivnje za Leutarovo ubojstvo na ledja Ivana Andabaka, Dominika Ilijasevica Come i ostalih.
-
- 	Likvidaciju Kraljevica i pratilaca pripadnici Kaznjenicke bojne snimili su na VHS kaseti, na snimku se vidi Galijatovic kako poslije resetanja automobila prilazi zrtvama od kojih su neki bili zivi i iz blizine im puca u glavu. Kraljevic je navodno takodje bio ziv dok ga Galijatovic nije dokrajcio.
- 	Kasetu je poslije rata u Zagrebu uspjela otkupiti bosnjacka tajna policija AID, pretpostavlja se od nekog bivseg pripadnika Kaznjenicke bojne, i njome ucjeniti i primorati Galijasevica da sudjeluje u montiranom procesu protiv grupe Hrvata koji su optuzeni za ubojstvo Leutara, na celu sa Galijatovicevim dojucerasnjim pretpostavljenim zapovjednikom iz Kaznjenicke bojne pukovnikom Ivanom Andabakom.

Zašto je to što je Kraljević trebao sudjelovati u Bugojanskoj grupi, stavljeno pod "kontroverzu". Ja u tome ne vidim ništa kontraverzno. --Jack Sparrow 18:14, 11 maj 2008 (CEST)Jack Sparrow

:Potrebni su izvori, reference. --CER@ 18:19, 11 maj 2008 (CEST)

Blaž Kraljević nije bio član ustaškog pokreta. Toni 07:40, 3 novembar 2011 (CET)

Naravno da nije, ustaški pokret je sam Ante Pavelić raspustio još 1945., nakon propasti NDH.--Starčevićanac 10:50, 7 decembar 2011 (CET)


Razgovor s korisnikom:Kuduz~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Kuduz. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Kuduz~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Hazim Delić

Mislim da bismo trebali napraviti projekat da napišemo članke o svim ratnim zločincima koji su sa Haaške liste (ima ih na stotine), i da skinemo to pitanje s dnevnog reda jer ove teme izazivaju kontroverze. Naravno služićemo se samo presudama tribunala i njihovom dokumentacijom. Emir Kotromanić 23:05, 21 decembar 2006 (CET)

*Bilo bi pravedno. Ovako se stiče utisak o pristrasnosti jer je nije bilo ni jednog Bošnjaka u ovoj kategoriji. Trebalo bi skinuti Arkana iz ove kategorije jer nije zvanično osuđen pa shodno tome nije ni dokazana njegova krivica. Može se postaviti članak mimo ove kategorije. Takođe sam primijetio da je postavljen članak o Milanu Lukiću što ne bi trebalo jer postupak nije gotov( nesumnjivo je ratni zločinac ali se treba držati pravila). Ratne zločince iz 2.svjetskog rata pa time i Mihajlovića i Pavelića treba ili smjestiti u kategoriju zločinaca iz 2.sv. rata ili kao poseban članak, nikako zajedno sa ovim novima. --Makso 23:26, 21 decembar 2006 (CET)

::Što se tiče nacionalne struktura zločinaca ona je nebitna, bitna je istina o dešavanjima. A ako te već zanima statistika, ona se negdje kreće 80% - Srbi, 19% - Hrvati, 1% - Bošnjaci (to su podaci koje sam ja dobio prije godinu dana). Ja sam za to da se svi zločinci obrade i stave na Wikipediju. Emir Kotromanić 04:41, 22 decembar 2006 (CET)
* Ovaj uvod ima jasnu namjeru i potpuno je neenciklopedijski. Kako možete biti tako pristrasni u pogledu zločina? Za Delićeve zločine treba čitav uvod opravdanja? I da sve to nije tako nema potrebe za tolikim pisanjem o opširnim izvodima iz optužnice kada postoje linkovi--Makso 23:37, 21 decembar 2006 (CET)

::Ovaj uvod je preuzet direktno iz presude (tako da nije nikakvo opravdanje, nego sastavni dio presude, a svi hoćemo istinu), a dodani su dijelovi koje si ti izbacio (umjesto prison-camp kako se navodi u presudi ti si napisao zloglasni logor, a u međunarodnoj terminologiji to je nešto sasvim drugo). Dakle uvod je baziran na presudi. Ja ti naravno zahvaljujem što si započeo članak, jer u presudi je jasno razjašnjena uloga JNA a time i agresija Srbije na BiH. Emir Kotromanić 04:14, 22 decembar 2006 (CET)

Pogledaj članke na srpskoj wikipediji pa ćeš vidjeti da je ovo mala maca šta tamo rade. --Haris 23:40, 21 decembar 2006 (CET)
* tom logikom onda nisi ništa bolji od njih. Zločin je zločin. --Makso 23:44, 21 decembar 2006 (CET)

:Piše da je razni zločinac. I ja isto mislim.  --Haris 00:33, 22 decembar 2006 (CET)
Arkan je definitivno ratni zločinac. On nije osuđen zato što ga je „mafija“ ubila. Wikipedija nije mjesto za lični pogled. Hitler nije osuđen, jel on ratni zločinac ili uopće pozitivna osoba? Ovo nije Wikipedija Bosne i Hercegovine, nego Wikipedija na bosanskom jeziku. Mi držimo neutralan pogled ali ja sam razočaran da branite Arkana. On nije ništa dobro doprinio BiH. Arkan je sebi napravio „dvorac“ u Srbiji od krađe i silovanje. Hvala, Vseferović 00:48, 22 decembar 2006 (CET)
*Ne branim ga. Arkan pravno nije osuđen i to je valjda fakat koji se ovde uzima u obzir. Na moje pitanje o Dobrovoljačkoj ulici( Rat u Bosni i Hercegovini) nedavno mi je jedan od moderatora jasno odgovorio: "Da bi svoju tezu odbranio prezentuj presudu koja to dokazuje, do tada ništa...Emir Kotromanić 12:01, 18 decembar 2006 (CET)" Možda za Srbe pravila nisu ista kao za Bošnjake. Ne znam. Na vama je da pokažete. --Makso 01:06, 22 decembar 2006 (CET)

::Arkanovi zločini su dokumentovani, nezavisno od toga što se njemu nije sudilo. U ratnim zločinima koji su se desili u Istočnoj Bosni (imaš na desetine slučajeva u Haagu, jasno su dokazani ratni zločini Arkanovaca). Emir Kotromanić 04:14, 22 decembar 2006 (CET)

::Presude nisu bitne samo radi kazne konkretnom zločincu nego zato što su utvrdile činjenice o ratnim dešavanjima u određenoj općini, gradu, selu i sl. Emir Kotromanić 04:32, 22 decembar 2006 (CET)
Ovdje svako ima pravo da piše ako razumije bosanski jezik. Ovo nije potez protiv vas ili ostalih srba. Mi ovdje na wikipediji ne trebamo ulaziti u politiku. Bosanci, Hrvati, Srbi se konstantno svađaju na Engleskoj wikipediji što ja mislim da prelazi sve granice. Npr. što bi korisnici sprdali se sa genocidom u Srebrenici. Ti ljudi su toliko prepatili i sada neki "degi" učlani se i piše da se to nije dogodilo a npr živi u Kanadi i uopće nije doživio rat. Dakle, zahtijevam suradnju a ne svađu ili provokaciju. Hvala, Vseferović 02:07, 22 decembar 2006 (CET)
*Mislim da uloga JNA razjašnjena u članku Rat u BiH pa nema potrebe da se papagajski ponavlja u tekstovima o ratnim zločincima jer za Delićeva nedjela(u u ovom slučaju je u pitanju lična odgovornost) uopće nije bitno kako je rat počeo i šta je JNA radila. Ne želim da utičem na vaše mišljenje o uzrocima rata ali mislim da je moj stav oko teksta o Deliću objektivan. U pogledu dokaza o nakom događaju još jednom vam skrećem pažnju na vaš stav o Dobrovoljačkoj ulici gdje ste insistirali na sudskoj presudi. I u tom slučaju ubistva su dokumentovana ali vi imate izgleda duple standarde. Ja zločine nad Bošnjacima n u jednom pisanju ovde nisam negirao. Samo želim istinu bez emocija i friziranja --Makso 09:03, 22 decembar 2006 (CET)

:Pa onda nema problema. Svi zločini će u svim općinama biti dokumentovani. Uvodni dio je sastavni dio presude iz Haga, jer predstavlja kontekst u kojem se zločin dogodio kako se ne bi stekao pogrešan zaključak. Razjašnjenje uloge JNA u svim općina je također bitno jer će se na taj način moći dopuniti glavni članak. Slučaj u Dobrovoljačkoj nije ni u jednoj presudi, a također se radi o vojnicima, a ne o civilima (a ratni zločin se primarno odnosi na civile, doći će na red i vojnici na svim stranama), i njihovom međusobnom sukobu (postoje oprečne verzija, za razliku od dešavanja u Foči, Bijeljini, Višegradu, Rogatici što je potvrđeno višestruko mnogobrojnim presudama itd.). Npr. slučaj Orić je izuzetno bitan jer se na taj način demantovala propaganda o tome da je Orić pobio 3.500 ljudi, a ispostavilo se da nije ni jednog, nego je osuđen za nepoduzimanje prevencija prema vojnoj policiji koja je u periodu od dvije godine ubila 5 srpskih zarobljenika koji su opkoljavali Srebrenici. Emir Kotromanić 10:23, 22 decembar 2006 (CET)
**u vezi termina zatvor ili logor budite korektni pa ako nema odgovarajućeg termina u domaćem jeziku( a ima, kazamat npr.) uzmite termin zatvor/logor kako to stoji u optužnici. Kod vas terminologija zavisi od nacionalnosti žrtava jer u članku "Koncentracioni logori" na ovoj Wikipediji stoji -"Koncentracioni logor je vrsta zatvora koja je stvorena za političke protivnike, pripadnike pojedinih etničkih ili religijskih grupa, civila iz kritičnog vojnog područja ili bilo koju grupu ljudi. Koncentracioni logori najčešče se stvaraju tokom rata, i zatvorenici se nalaze u pritvoru najčešče bez pojedinačnog sudskog procesa, već po nekim širim krterijima". Kakav pogrešan zaključak bi mogao da se izvede da nema tog uvoda? Zar ovog mučitelja i ubicu iz Konjica treba uvijati u u celofan ? --Makso 10:40, 22 decembar 2006 (CET)

:Kazamat?! Omarska, Dretelj, Keraterm, Manjača su prepisani iz Aušvica. Dakle, konc logori namijenjeni za civile kojih je bilo 3000, orkuženih bodljikavom žicom, držanih u halama bez hrane i vode, koji su ubijani po dvadesetak dnevno, a otvoreni su po naređenju srpskih vlasti za kupljenje civila, a ne za ratne zarobljenike u vojnoj akciji, nego s ciljem etničkog čišćenja. Dakle, razlika se mora napraviti, pa se zato i u presudi koristi naziv prison-camp. Emir Kotromanić 10:46, 22 decembar 2006 (CET)

:U Čelebićima je bilo civila ako si čitao optužnicu. --Makso 10:49, 22 decembar 2006 (CET)

::Niko ne negira da u zatvoru ima civila, međutim Čelebići nisu otvoreni za srpske civile niti s namjerom etničkog čišćenja, nego za zarobljenike iz vojne akcije, a vojnici koji su zloupotrijebili svoju ulogu da se svete nad zarobljenicima su zasluženo osuđeni, ovdje koristim terminologiju koju Haag jasno razlikuje upravo kako se ne bi napravio novi mit. Pa prema srpskim izvorima kaže se da je bilo 550 logora pod kontrolom Armije BiH koja je kontrolisala 10-15% teritorije (dvadesetak gradova), to bi značilo da smo kao Kina, tj.  da je u svakom gradu bilo po 20 logora, kazamata i sl. što je besmislica. Emir Kotromanić 10:55, 22 decembar 2006 (CET)

: Bilo je i silovanja ako si čitao, takođe i staraca koji su ubijeni. Sve to tebi nićta ne znači. To su zarobljenici iz vojne akcije. Takođe po tebi Naser Orić i vojnici iz Srebrenice nisu ubili ni jednog civila za čitav rat--Makso 11:15, 22 decembar 2006 (CET)

::Nije ništa po meni. Navodim ono što piše u optužnici. U članku su navedeni konkretni zločini za što je Delić osuđen između ostalog i silovanje. Emir Kotromanić 11:18, 22 decembar 2006 (CET)

::Što se praviš lud onda i ističeš priču o zarobljenicima. Pokupili su sve ljude na koje su naišli. Monstrum je monstrum ma koje vjere bio. Tom logikom koju ti slijediš ja mogu da kažem da su u KPD Foča bili ratni zarobljenici(polovina i jeste bila) ali ubistvo tih ljudi je opet ratni zločin --Makso 11:24, 22 decembar 2006 (CET)

:Slažem se da je monstrum monstrum. Tako i stoji u članku. A što se tiče zarobljenika, to nisam ja izmislio, tako je utvrđeno u presudi. Što se tiče tvoje logike, ne možeš takvo nešto dokazat jer presuda tvrdi drugačije. Emir Kotromanić 11:26, 22 decembar 2006 (CET)
*Kada si već ispisao ovoliki uvod u zločin mogao bi i konkretnije da napišeš o Delićevim zvjerstvima. Izgleda smiješno da ovako malo piše. Budi objektivan.--Makso 17:01, 22 decembar 2006 (CET)

:::Mislim da je najveći problem ovdje što se Bošnjačke žrtve ne smatraju jednakim sa Srpskim. I to je jedna činjenica koja se vuče i vuče i vuče... kažu zvjerstvo je zvjerstvo. Jednostavno, Srbi su sebi uzeli za pravo da svoje žrtve prikažu kao nešto vrijednije od bošnjačkih, tako oni čiste duše na 8 000 planski ubijenih ljudi u dva tri dana upoređuju sa 800 žrtava koje su poginule u jednoj godini. Mirne duše, pa ako i treba i vojne žrtve će uključiti. Možda jest ovo od mene malo bezosjećajno, ali budimo realni.

:::To je osnovna prepreka za svaku diskusiju. To vi nećete da priznate, ali muslimanska žrtva je za njih jednostavno manje vrijedna! Umjesto da punom parom pišemo članke o kulturi ili informatici, mi ćemo da se ovako raspravljamo. Aferim! Ja znam da je više neću! --Haris 17:17, 22 decembar 2006 (CET)
* Problem postoji očito u vama jer ovoliko objašnjenja, uvoda i sl. oko jednog običnog teksta o običnom ratnom zločincu nije normalna reakcija. Ja zločince nisam dijelio na moje i vaše. Vi očito imate vaše zločince.--Makso 04:56, 23 decembar 2006 (CET)

:Tvoja namjera kao što si sam rekao je bila da napišeš članak o zločincu koji je Bošnjak. Takav pristup je sam po sebi problematičan, ali ako si započeo da pišeš o tome, onda ćemo problem ratnih zločinaca obraditi sistematično jedan po jedan, kako se ovo više ne bi stavljalo na dnevni red. Kao što ti je poznato postoji blizu hiljadu ratnih zločinaca koji su srpske nacionalnosti, a oni su optuženi/osuđeni za najveće zločine koje civilizacija poznaje. Hazim Delić je osuđen za kršenje Ženevskih konvencija, što se primarno odnosi na ratne zarobljenike, a ne na civile, pa je onda logičnije da se ovo radi od vrha sistematično od najkrupnijih zločinaca prema sitnijim, u skladu sa krivičnim djelima ili zločinima za koje su osuđeni, a ne prema nacionalnosti kao što je tebi bila prvobitna namjera, jer ti je eto zafalilo Bošnjaka. Emir Kotromanić 17:41, 24 decembar 2006 (CET)
*Delalić i ova grupa je osuđena i za ubistva civila i silovanja žena. Drugo, ako obradiš deset Srba zločinaca moraš zarad pravednosti bar jednog Bošnjaka ili Hrvata jer u Bosni su bile tri sukobljene strane. Šta misliš kako izgleda kada neko otvori ovu kategoriju i vidi samo Srbe. Stiče se pogrešan utisak.--Makso 22:10, 24 decembar 2006 (CET)

:Svi ratni zločinci kao što sam rekao će biti obrađeni na isti način. I upravo suprotno, glavni dio haške presude se zove "Utvrđivanje činjenica", a sam zločinac je manje bitan, njima će ionako Bog presudit. Emir Kotromanić 22:00, 24 decembar 2006 (CET)

:Što se tiče konkretnog opisa zločina (kako je neko povukao obarač, ili udario motkom zatvorenika, to se neće navoditi jer postoji link za takve opise, jer se radi o enciklopedijskom članku). Inače sva krivična djela za šta je neko osuđen su navedena kako ih je presuda okarakterisala, pročitaj čitav članak, od početka do kraja:

::U optužnici Tribunala u Hagu se navodi da su nakon operacija zauzimanja srpskih sela od strane bošnjačko-hrvatskih snaga u općini Konjic i njenoj okolini, osobe srpske nacionalnosti koje su tada bile zarobljene odvedene u objekat bivše JNA u selu Čelebići zvanom "zatvor-logor Čelebići" gdje su zatvorenici ubijani, mučeni, seksualno zlostavljani, tučeni i na druge načine izlagani okrutnom i nečovječnom postupanju.

:Inače kada bismo uspostavili kriterije da se opisuje svaki akt zločina, to bi totalno razvodnilo činjenice, pa to ne navodim ni u slučaju Kunarca koji je lično silovao 16 djevojčica i žena, sa detaljnim opisima itd. Emir Kotromanić 22:09, 24 decembar 2006 (CET)

:Ovdje se neće pisati prema paritetu i nacionalnosti?! svi ratni zločinci koji su osuđeni za ratne zločine počevši od najkrupnijih do najsitnijih će biti obrađeni, a koristit će se materijali haškog suda koji je međunarodna institucija. To što ubjedljivo ima najviše zločinaca srpske nacionalnosti je posljedica srpske politike tokom ratova u BiH. Niti sam je ja određivao i sprovodio, niti sam je ja sudio. Nažalost srpski mediji nikada nisu puštali kompletne informacije o obimu tih zločina, nego su indoktrinirali svoje stanovništvo pričama koje su oborene u Haagu. Spoznaja toga se zove katarza. Emir Kotromanić 22:16, 24 decembar 2006 (CET)
*Ne sporim ja srpske zločine i to da ih je najviše bilo. I ti moraš da spoznaš da u tvom narodu ima zlikovaca. Makar ih manje bilo nego u mom--Makso 22:30, 24 decembar 2006 (CET)

:Mislim da je ova rasprava besmislena, jer se ja zalazem da se svi ratni zlocicni obrade po istom principu, a tako
ce i biti. A sto se tice cinjenica, pa Armija RBIH je i u ratu sudila ratnim zlocincima iz svojih redova koliko je to bilo moguce jer je pod njenom kontrolom bilo od 10 do 15% teritorije koja je bila rascjepkana u enklave i manje regije, pa i u slucaju Celebici je formirala komisiju koja je crno na bijelo konstatovala sva nedjela, nakon cega je kamp i raspusten. Dalja diskusija je besmislena... Emir Kotromanić 22:42, 24 decembar 2006 (CET)

Vozdra svima.
Imam jedan prijedlog. Za svejedan od clanaka što opisuju ratne cinjenice, zbivanja i djela, moglo bi se upotrjebiti sljedecu strukturu:
 1. Razdoblje.
 2. Mjesto.
 3. Fakat-cinjenica: što, kako, zbog cega.
 ::3a. Pocetak
 ::3b. Uspon
 ::3c. Pad
 ::3d. Kraj
 4. Cinilac (+ brojevi).
 5. Žrtve (+ brojevi).
 6. Link-Povezane stranice-Povezani clanci
 7. Bibliografia (Knjige, snimci, filmovi, novinarski clanci, sudski dokumenti)
Sve ostalo, ja bih dodao ili u Razgovoru, ili u posebnom paragrafu/poglavlju.
Svakoj tocki trebalo bi posvetiti jednaka kolicina teksta. A naj bitnije, smatram da su tocke 6. i 7. Kad one zadovoljavaju citalca, taj clanak se smatra vec 50% cjelovitim.
--158.110.140.222 11:45, 14 novembar 2007 (CET)

Ne slažem se. Svaki slučaj je specifičan. Emir Kotromanić 23:19, 15 novembar 2007 (CET)

:Da, ali tako nikad necemo stvoriti jednu encikopediju. Uvjek bi ovo ostalo "WIki-Svastara" a ne "Wikipedia, slobonda enciklopedija" (pogledaj onaj znak gore, visoko ljevo: globus, pise ispod "Wikipedia"). Za posebne slucajeve stvaraju se posebna poglavlja sto opisuju kako treba ono sto je posebno. Pozdrav. --158.110.140.221 14:04, 16 novembar 2007 (CET)

::Rat je sam po sebi poseban slučaj. Članci trebaju da su pisani prema određenim standardima. Ti standardi su ovdje definisani. Sam sadržaj se ne može unaprijed definisat upravo zbog tog natpisa koji stoji ispod globusa (pogledaj gore lijevo: Slobodna enciklopedija :) Emir Kotromanić 15:39, 16 novembar 2007 (CET)

Ne mislim da bi clanak trebao biti zakljucan. Toni 20:36, 25 mart 2009 (CET)

Clanak treba ili preurediti ili promijeniti naslov. Ovo nije clanak o Hazimu Deliću, nego o historijskim dogadajima u BiH. Toni 20:48, 25 mart 2009 (CET)

:Otkljucan je pa... bujrum :)--Amir pitaj 20:54, 25 mart 2009 (CET)

Potpuno jednostarana i bijedna laz je ovaj uvod! Rat je zavrsen, kanite se propagande! Utvrdjivanje istine je svima u interesu i jedina nada za BiH. Ovdje nema ni slova o etnickom ciscenju srpskih sela, streljanjima, silovanju, prebijanju, paljenju...


Razgovor s korisnikom:Amny

Molim vas da prestanete da postavljate clanke sa tekstovima kopiranim sa internet a ciji autor niste vi. Takvi clanci krse autorska prava i bice izbrisani. PS. Isto vazi i za slike. --Elmir[demicx] 20:32, 12 januar 2007 (CET)
OK!!!
--Amny 17:25, 16 januar 2007 (CET)