Razgovor:Hrvati u Bosni i Hercegovini

pod koju kategoriju ovo ide? --Harač 20:29, 13 novembar 2005 (CET)

::Članak je potrebno pisati u saglasnosti sa općeprihvaćenim činjenicama koje je Noel Malcolm naveo u svojoj knjizi o stanovništvu u Bosni. Dakle, nema govora o hrvatskom nego o slavenskom stanovništvu. Ovi stavovi su identični sa stavovima akademika Muhameda Filipovića. Međutim velikohrvatska politika u historiji je poznata stvar, zapadna varijanta srpske falsifikacije. Emir Kotromanić 21:32, 13 novembar 2005 (CET)
Zanimljivo štivo. Interesuje me u koju je školu išao autor. Trebalo bi poslati DDD ekipu tamo i poštedjeti buduće naraštaje. Ili je, možda, autor u ogledalu čitao literaturu, Malcomovog brata po pisanju, Dr Vojislava Šešelja. Nažalost (ili nasreću), tekst prije spada u slobodu govora (eng. Bullshiting), nego u Nauku. Uostalom, kakva zemlja takav i sadržaj na Wikipediji.
Vladimir
Po čemu se ovaj članak razlikuje od "naučnih" teorija da Bošnjaci ne postoje ? Šovinizam je šovinizam, bez obzira tko ga provodi. A problem Bosne danas nisu samo dvije, već tri nacionalističke ideologije. Jer ako ćemo logikom da do 19. stoljeća nisu postojali Hrvati, onda Bošnjaci postoje tek od 1993. godine.
BiH može i treba postojati kao država triju ravnopravnih naroda, a ovakvi članci i ideje samo vode u daljnje podjele. Jer ako veći narod manjem uskraćuje njegovu povijest i postojanje, zašto bi on bio dužan poštovati tu državu kao svoju?

Lično mislim da je članak sada prilično neutralan. HarunB 06:31, 27 mart 2006 (CEST)

Zar nije na dosta načina dokazano da su Hrvati starosjedioci Bosne? Zar nije dokazano da Hrvati nisu Slaveni niti da su slavenskoga porijekla? Ne slažem se, i pitam se kako se moderatori mogu složiti sa ovim člankom!?--Posavina 22:10, 5 april 2007 (CEST)

Stari Muslimani/Bosnjaci su zvali Hrvate "šokci", sto bi u prijevodu znacilo starosjedioci
-mozemo se prepirati ali nemozete osporiti cinjenice a ni osjecaj pojedinca pripadnosti nekoj naciji,
pozdrav, Jozo

Kako jedan Musliman ili Srbin može za sebe reći da je Bosanac? Povijesno, Bosna je, kao i Dalmacija i Zagorje i Lika, samo dio Hrvatske. Prezimena mnogih "Bošnjaka" govore o tome, izuzev onih sa sufiksom -džić ili onih koja su nedvojbeno srpska (znate već, petnaest slova u prezimenu - zadnja tri -vić), no takvih je mnogo manje. Između ostaloga, kad čujete da se netko preziva Bošnjak, Bosanac, Herceg, Erceg, itd. mislim da je njegovo hrvatsko porijeklo i narodnost neupitno. Na početku rekoh POVIJESNO. Slažem se s današnjim političkim stanjem i smatram da Bosna ne može biti Hrvatska. Slažem se i s time da postoji narod Bošnjaka, jer ako se ljudi tako osjećaju, neka to i budu. Volio bih samo da se ne zanemaruje činjenica čije je to sve nekad bilo.    --83.131.29.236 00:46, 28 novembar 2006 (CET)Goran

Historijski gledano, Bosna je u samo kratkim periodima bila okupirana od strane Hrvatske. Prezimena su se obilno mijenjala, te tako brojni Bošnjaci dobivaju u prezimenu "ić", npr. Drino - Drinić, Škapur - Škapurović. Postoji čak određeni stepen vjerovatnoće da i ti pripadaš skupini, provjeri. Historijski gledano, praksa katolika i pravoslavaca da se izjašnjavaju kao Hrvati ili Srbi je mlada, prije su se izjašnjavali kao Bošnjaci. E to je historijska činjenica. -- Amer Zeherović Poruka 07:37, 28 novembar 2006 (CET)
Amere, pa onda je korijen tvog imena iz Amerike >;-), salim se
nisi upucen u povijest Hrvatske, i nekazem da bi trebao bit, ali da jesi onda bi znao da su hrvatske zemlje se sastojale od regiona; Slavonija, Hrvatska i Dalmacija (Bosna, Hum diskusija, nebitno, nevezano) pa se sad Dalmacija nalazi zajedno sa Slavonijom u Rep Hrvatskoj, kontas?
Teritorij BiH bio je dio Hrvatske većinu vremena od 9. st. pa do 1102. Sredinom 10. st. prvi put se spominje Bosna kao malena zemljica u središtu današnje BiH, ali ne možemo točno znati kad je ista konkretno nastala. Njom su upravljali banovi koje su na tu službu postavljali hrvatski kraljevi, dakle banovina Bosna je bila administrativna cjelina hrvatske države. Tvrditi da je tada Bosna bila okupirana od Hrvatske je u krajnju ruku diletantsko tumačenje. Tim je teritorijem vladala Hrvatska u vrijeme kad još nismo sigurni da Bosna uopće postoji, a i kad postoji, to je samo malena politička jedinica i nema nikakvih državotvornih elemenata, pa je logično da bude u sastavu neke države. Tako da ne razumijem o kakvoj je okupaciji tu riječ. Kako okupirati nešto što još ne postoji? Kako okupirati državu koja još to zapravo nije? Okupacijom jedino možemo nazvati širenje Bosne na zapad. Izvorna Bosna je bila malena zemljica oko gornjeg toka rijeke Bosne koja se širila preko teritorija koji je prije toga bio izvorno hrvatski. To već može biti okupacija.
Stanovništvo Bosne se općenito zvalo Bošnjacima, ali što to znači "izjašnjavali su se"? Nije tad još bilo dokumenata s rubrikom nacionalnost. Tadašnje etničke pripadnosti ne možemo uspoređivati s današnjim nacijama, pa je zato glupo tvrditi da su bosanski Hrvati nekada bili Bošnjaci. Jesu se davno zvali Bošnjacima, ali to se dovje ne može uspoređivati: starinska etnička pripadnost i pripadnsot jednoj modernoj naciji. Uostalom, ima spomena hravtskog imena na tlu Bosne i puno prije pokreta nacionalnog osvješćivanja tj. 19. st. 83.131.148.5

Odgovoriću u vašem stilu: Riječ hrvat je porijeklom iz Irana. Preci Hrvata su iranci. Iranci su muslimani. Dakle svi Hrvati su muslimani. Ima spomena da su se današnji Hrvati nekada nazivali Bošnjacima, dakle hrvati su Bošnjaci... Smiješno? Sada valjda možete predpostaviti koliko su meni bila smješna vaša naklapanja. -- Amer Zeherović Poruka 22:43, 20 decembar 2006 (CET)
Ne znam sta da kazem na ovaj jakooo glupi komentar. Sam si rekao Rijec Hrvat je iranskog podrijetla, a nisu Hrvati iranskog podrijetla, Hrvati su slaveni kojima je zavladalo ratnicko pleme Hrvati koji su se asimilirali sa Slavenima i prihvatili jezik i kulturu a ostalo je samo naziv Hrvati.
Kad su Hrvati vladali Bosnom i ostalim krajevima Balkana, Iranci današnji nisu ni čuli za muslimansku vjeru. Htjeli ili ne, današnji bosanski Muslimani su velikim brojem ( 80% )porijeklom Hrvati. Ostalih 20 % se dijeli na pridošlice Turke i na poturčene Srbe.
--Posavina 19:57, 23 januar 2008 (CET)
To nije nikakav naš stil, nego logika po kojoj se upravo vi povodite. Uostalom, Hrvati su potomci Ilira i Slavena, ne Iranaca.
Nisam ja rekao da svi Bošnjaci trebaju biti Hrvati jer ima spomena hrvatskog imena, nego to da nije istina da nema Hrvata u Bosni prije 19. st. kao što tvrdi vaš Tunjo Filipović (a prije rata je skroz desetu pjesmu pjevao).
Poanta onoga što sam ja mislio reći je: 1.generalno se kroz povijest stanopvništvo Bosne zvalo Bošnjacima, ali nije uvijek sam pojam Bosna uvijek isto značio i na isti se teritorij odnosio. Dakle ako u doba Kulina nije na teritoriju Bosne bilo Hrvata ni išta što bi upućivalo na povezanost bosanskog stanovništva s Hrvatima, valjda treba imati na umu kolika je Bosna tada bila, a ne primjenjivati to na cijelu današnju državu Bosnu i Hercegovinu.
2. Generalno se stanovništvo Bosne uvijek zvalo Bošnjacima, ali ima povijesnih izvora koji spominju Bošnjake kao dio hrvatskog naroda. Takvih izvora nema baš puno, ali ima ih dovoljno da teorija o "hrvatiziranju Bošnjaka katoličke vjere" pada u vodu, jer ta "hrvatizacija" nije tek tako izmišljena nego ima korijena u dalekoj prošlosti.
Uostalom, povijenso obrazovanom čovjeku trebalo bi biti jasno da nikako ne možemo uspoređivati stare etničke pripadnosti i današnje moderne nacije koje su oformljene u današnjem obliku u 19. st. Ako su BiH Hrvati zapravo Bošnjaci katoličke vjere, onda po istoj logici Talijani su zapravo Mleci, Veronci, Firentinci, Rimljani... a Nijemci su zapravo Branderburžani, Hesenci, Saksonci... Ni oni se prije 19. st. nisu zvali kako se danas zovu nego prema državici u kojoj žive, jer su tada Italija i Njemačka bile podijeljene na malene države. Isto vrijedi i za mnoge druge.83.131.148.5

Ma ne da mi se s vama (ja sam vas zapravo persirao, nisam govorio u mnozini) raspravljati, jer nismo na nekakvom forumu da trunimo tu do besvijesti, a i nemate mi šta ponuditi u razgovoru. Amer
* Prethodni gospodin se vraća čak u X vijek, što je puno i za najdugovječnije među nama. Samo da primijetim: u slučaju da slijedimo njegovu logiku onda se možemo pozvati na periode kada Hrvatske još uvijek nije bilo na ovim prostorima, što bi onda impliciralo da je Hrvatska okupirala prostor Rimskog carstva i da je ne treba posmatrati kao državu na cijelj njenojm današnjoj teritoriji. Osim toga pozivati se na prezime Bošnjak je smiješno. U Sarajevu ćete naći jako mnogo prezimena Hrvat koji nose bošnjačke porodice. Inače ne bih gubio vrijem polemišući o nekim smiješnim teorijama, ali eto poželio sam samo da ispravim dva kriva navoda. Ado 11:56, 6 april 2007 (CEST)

: p.s. A nekima bi se bilo bolje baviti konkretnim stvarima, kao npr. Koliko se Hrvata vratilo u RS ili neke dijelove FBiH, ima li posla za te ljude, kako im pomoći, kako motivisati mlade za ostanak (ovo sve važi i za druge narode u BiH), umjesto da izlažu djetinjaste teorije. Ado 11:56, 6 april 2007 (CEST)

Apsurdno je da to postoji, pa kako da jedna zemlja koja ima stvarno dugu historiju, ima sovju kulturu, svoje podneblje, bezbroj svojih specifičnosti, nema svoj narod? Manite se političke propagande, bosanski katolici i pravoslavci su isključivo Bossnci po narodnosti, ništa drugo.
Vrlo smiješne teorije. Zašto to cijeli svijet onda odbacuje, sem Muslimana? Bosanac samo može biti naziv za regionalnost, a ne za nacionalnost.--Posavina 19:59, 23 januar 2008 (CET)
Hoces da kazes da su Nemci u Austriji i oni u Nemackoj razliciti narodi, da su Rusi u Rusiji i Ukrajini (gde su manjina) razliciti narodi, da su Albanci na Kosovu i u Albaniji drugi narodi, da su Madjari u Madjarskoj i u Srbiji drugi Madjari, da su Jermeni u Jermeniji i ono malo preostalih u Turskoj razliciti? To sto zive u dve drzave ne znaci da su samim tim sto nisu u maticnoj drzavi pripadnici drzave u kojoj su manjina. Po toj teoriji "Bosnjaci" u Sandzaku su Srbi ili Srbijanci, kako mogu da budu Bosnjaci ako su im preci 1000 godna ziveli u Srbiji, a nikada u Bosni (ogromnoj vecini). Jedino to za Bosnjake bi mozda mogli da se slozimo, ali znam da tako ne mislis, jer ti ta teorija u ovom slucaju ne odgovara. Bosna je pod tim imenom postojala i pre dolaska Slovena, a Srbija i Hrvatska su dobile nazive po narodima koji su nastanjivali prostore na kojima su se te drzave formirale. Uostalom, niko vam ne spori, zovite se kako hocete, i osecajte sta hocete, ali nemojte da poricete postojanje Srba i Hrvata u Bosni i Hercegovini, i njihov status starosedelaca.

Zastava tzv. Herceg-Bosne, koju danas Hrvati u Hercegovini i u srednjobosanskim enklavama smatraju nacionalnom zastavom a pod kojom se vršilo etničko čišćenje Hercegovine i potiranje bosansko-hercegovačkog kulturnog nasljeđa, posebno onog sa muslimanskim i pravoslavnim predznakom.
Stvarno bezobrazno, cilj ovakvog napisa je očito da BiH Hrvatima nametne krivnju za rat i da se čitatelja članka već na samom početku zaskoči ovim te da ga se na taj način informiše kakvi su bosanski Hrvati. Što, vaši pod zastavom ljiljana nisu palili i protjerivali? U centralnoj Bosni rušene su crkve i spaljivane kuće baš pod tom zastavom, a moj kraj je zapljusnuo val izbjeglica od kojih neki i danas žive u barakama. Prema tome bilo bi pošćeno da na članku o Bošnjacima piše nešto takvo podno simbola ljiljana, ako već piše pod zastavom Herceg-Bosne. Ovo je stvarno nešto bezobrazno.

Navedene su proste činjenice dokazane u presudi Dariju Kordiću, pogledaj na stranici www.un.org/icty. Herceg-Bosna je bila paradržava nepriznata ni od jedne države svijeta, a u samom nazivu je definisana kao etnička država Hrvata tj. HR HB (kao što Srbi trebaju da dožive katarzu za agresiju na Hrvatsku, tako i Hrvati trebaju da dožive katarzu za agresiju na BiH), pod tom zastavom jesu vršeni masovni sistematski zločini i etničko čiščćenje u trideset mjesta, simultano dakle uporedo. Pod zastavom sa ljiljanima nisu vršeni masovni zločini ni etničko čiščenje (što su pokazale dosadašnje presude Haga, dvije oslobađajuće presude i tri sa simboličnim kaznama za nepoduzimanje prevencija da se kazne određeni incidenti koji nisu bili naređeni), to je zastava BiH u kojoj je predsjedništvo bilo multietničko sa po dva Hrvata, Srbina i Bošnjaka cijelo vrijeme rata. A ako imaš neku presudu ICTY koja će potvrditi tvoje navode slobodno je ovdje prezentuj i to će biti uvršteno u članak. Što se tiče rušenja, Armija BiH nikada nije ni naredila ni sprovela rušenja crkava, ne postoji takav slučaj, nego postoji obrnut da je obnavljala i štitila vjerske objekte. S druge strane vlasti Herceg Bosne su srušile oko stotinu džamija do temelja dakle, miniranje, potom odvlačenje ruševina bagerom, potom pravljenje deponije ili označavanje mjesta gdje je bila džamija krstom. Ni jedna crkva nije minirana, a potom poravnata na kojoj bi bila napravljena deponija ili npr. izgrađen neki simbol islama tokom cijelog rata od strane Armije BiH. S druge strane HR HB je porušila kompletan stari grad Počitelj, što je svjetsko nasljeđe, također staru čaršiju u Gornjem Vakufu, Stari most u mostaru zajedno sa čaršijom, Carevu džamiju (jedan od najvrjednijih spomenika u Hercegovini). Za ovo postoje kako sudske verifikacije (i domaćih i stranih sudova), tako i brojna dokumentacija. Emir Kotromanić 20:33, 6 august 2007 (CEST)

:Navođenje tih činjenica je prevelika digresija u članku o bosanskim Hrvatima da bi ju se shvatalo nezlonamjernom. Dovoljno je da piše da je to zastava Herceg-Bosne, a onaj tko o tome hoće saznati više ima poveznicu pa može imati i neki svoj osobnu sud o tome. Svrha te digresije je očita: stigmatizirati bosanske Hrvate i prikazati ih kroz leće rata već na početku članka. Što se tiče multietničke, multitolerantne RBiH, da je to stvarno bila država u kojoj su bila zastupljena prava i Srba i Hrvata, ono što se dogodilo u Ravnom bi, gospodo, itekako bio vaš rat. A ja sam na svoje oči vidio spaljene, porušene crkve i kapele, prošarane arapskim slovima u župi kraljeva Sutjeska, i to što vidje vrijedi meni osobno više nego ijedna presuda ikojeg suda. --Hercegovac 16:12, 7 august 2007 (CEST)

:::Pa da, ti i tebi slični mirne duše upoređujete jednu crkvu sa 100 džamija. Nije prvi put da ovo čujem. Uglavnom, kada se kaže činjenica, koja je potvrđena na sudu, da su stotine i hiljade džamija srušene, sugovornik mi ponudi jedan primjer jedne crkve. Zaista ste ignoranti. --Haris 17:20, 7 august 2007 (CEST)

::Ispravka. Ne postoji ni jedna minirana crkva od strane Armije BiH odnosno do temelja poravnata (bager sistem) kao što je bio slučaj s brojnim džamijama od strane HVO. Što se tiče grafita, bilo je takvih incidenata, ali ne od strane Armije BiH (Eto Armija ide da šara crkve - smiješno, nego od strane vandala, toga ima nažalost i u miru, međutim sada govorimo o činjenicama, i to sudski verifikovanim). Kada je riječ o zastavi, ne radi se ni o kakvoj stigmatizaciji, činjenice koje su navedene su tačne, zastava o kojoj je riječ nije zastava Hrvata (ovo je zastava HR HB, sa malo drugačijim grbom i tropletom, hrvatska zastava je klasična šahovnica). Inače, na samom članku je već bilo navedeno upozorenje o neutralnosti jer su reference nedostajale. Vezeano za primjedbu, i ovaj put je napravljen izuzetak (iako se radilo o sasvim tačnim podacima), izbačen je dio o etničkom čišćenju, kako bi se spriječile besmislene polemike o ugroženosti što priliči forumima a ne enciklopediji. Emir Kotromanić 22:56, 7 august 2007 (CEST)

su hrvati iz bosne, a ne iz hercegovine. to je cisto pogreska u citavome tekstu!!
Evo meni nesto nije jasno pa bi volio da mi netko pojasni. Bosnjaci su Slaveni(nedvojbeno po kulturi, jeziku...)Pa kako onda da je Bosna bila Bosna i prije dolaska Slavena. To znaci da ova regija nije dobila naziv po Slavenima koji zive u njoj(Bosnjacima, Bosancima) nego da su oni dobili naziv po regiji...znaci da Slaveni koji su dosli u Bosnu nisu bili Bosnjaci niti Bosanci...I jos me nesto zanima neki tvrde da Hrvati u BiH nisu postojali prije 19 st. Kako onda objasniti da oni koji su se iselili jos u 15, 16st. u Gradisce i dan danas izjasnjavaju kao Hrvati? Mislim da netko brka pojam nacionalnog budjenja(koji je bio trend u svim europskim nacijama u 19.st.) sa pojmom nastanka nacije...

Zašto je ovo premješteno sa Hrvati Bosne i Hercegovine na Bosanski Hrvati? Bosanskohercwegovački Hrvati ne žive samo na prostoru Bosne nego i Hercegovine pa jedini ispravan naziv članka može biti samo Hrvati Bosne i Hercegovine.--Jack Sparrow 13:24, 26 august 2009 (CEST)

Zapocete promjene na clanku. Zamolio bih sviju da se suzdrze od promjena 7-8 dana. --EmirA 16:14, 6 oktobar 2009 (CEST)

A ne valja naziv ništa. Nisu Hrvati samo u Bosni, većina ih živi u Hercegovini, a niti se država zove Bosna, pa su stoga bosanskohercegovački Hrvati.
Ostale wikipedije su prihvatile naziv bosanskohercegovački ili iz BiH (en wikipedia zbog ljepšega naziva rabi Croats from ...)--Wustefuchs 17:52, 12 februar 2010 (CET)
===Sadržaj===
A i sadržaj članka je jako politički namazan. Što je ovdje bio cilj? Dokaz da su Hrvati BH Bošnjački katolici? Ili pak dokazati da Bošnjaci nisu Hrvati muslimani?
Članak je o Hrvatima BH, kulturi, športu, politici... ne samo oko tog porijekla tko je tko i tako.--Wustefuchs 18:24, 12 februar 2010 (CET)

Ne bih se složio sa svim navodima u ovom članku ali mislim da je informativan i neutralan. Kontrast između hrvatskog i bošnjačkog pristupa ovoj tematici je zanimljiv i mislim da bi se dva postojeća priloga na Wikipediji trebala promatrati uporedo, jer jedan drugoga na neki način nadopunjuju.

Ono čim sam pomalo razočaran je smjer u kojem se često kreću diskusije koje prate internetske publikacije ove vrste, pa tako i članak koji je ovdje prezentiran. Pri tom prvenstveno mislim na potrebu za velikim, sveobuhvatnim teorijama koje na uredan način opisuju putanju od onda do sad.

Putovanje u prošlost je putovanje u stranu zemlju. Impresije koje na tom putu nalazimo su dakako indikativne - dosta se tu da naučiti i o nama samima i razlozima zbog kojih smo takvi kakvi jesmo. Ipak, nemojmo zaboraviti da su to tek krpice informacija od kojih se može otkati ruta po bilo kojoj mustri.

Historija kao putopis iz te strane zemlje bi trebala biti upravo to: opis prošlosti, a ne uputstvo za uporabu sadašnjice.

Bilo bi krajnje vrijeme da pokušamo razmišljati o povijesti i sadašnjosti kao o dvjema odvojenim stvarima, koje postoje u vremenskom kontinuitetu ali ne i istodobno.

Upoće nije bitno jesu li se stari Bošnjani osjećali Hrvatima ili Hrvati Bošnjanima, kao ni niz drugih sličnih navoda. Njihove misli i njihovi osjećaji i tako ne mogu legitimirati našu stvarnost. Mi smo to što smo, oni su ono što su htjeli ili mogli biti.

Značajno je da nitko, uključujući i mene, nije na ovoj stranici napisao niti jedan jedini stih jedne jedine hrvatske bosanske pjesme, ili opisao jedan jedini narodni običaj ili spomenik koji nestaje. Vladbohm 14:56, 29 april 2011 (CEST)

:Utemeljitelj širenja hrvatske nacionalne svijesti u Bosni bio je Stjepan Radić kojeg je poslala hrvatska vlada s ciljem asimiliranja katoličkog stanovništva, ali i muslimanskog. - Baš me zanima koja ga je to "hrvatska vlada" poslala, kada je za vrijeme Austro-Ugarske Radić uvijek bio u opoziciji.--Starčevićanac 12:06, 30 novembar 2011 (CET)

Mislim da je sramota da je na ovaj način uređen članak o jednom od tri konstitutivna naroda u Bosni i Hercegovini. Sramota je da jedan članak na bosanskoj wikipediji sadrži neistine i netačne informacije. Molio bih da mi se omogući da uređujem ovaj članak. --Dr.Mustafa (razgovor) 05:38, 4 maj 2013 (CEST)

Na ovoj stranici možete dati prijedloge, pa ako budu konstruktivni, neutralni i potkrijepljeni nezavisnim i neutralnim izvorima koji ne vrijeđaju nikoga, onda ćemo ih ubaciti u članak --CER@ (ask) 13:50, 4 maj 2013 (CEST)
Pod broj 1: želim istaći ono glavno što me čudi da nije promijenjeno. Dakle, sami naziv bosanski Hrvati je netačan i korištenjem logike da najmanji dio hrvatskog življa živi u Bosni zbog ratnih sukoba i protjerivanja a najveći u hercegovini, želim istaći potrebu da se naziv promijeni u bosanskohercegovački Hrvati jer se ova zemlja zove Bosna i Hercegovina. To je jedini ispravni naziv na kojeg mogu naići a konstruktivan je i potkrijepljen čistom logikom. Želim početi s tim.
Broj 2: mislim da je potrebno ubaciti uvodnu sliku tj. prvo znakovlje koji su hrvati koristili u BiH nakon osamostaljenja Bosne i Hercegovine a to je crveno bijela plava zastava sa šahovnicom bez tzv krune koje označuju dijelove sadašnje RH. Izgleda ovako: Prva zastava hrvata nakon osamostaljenja  BiH
Izvor: Mario Jareb, Hrvatski nacionalni simboli, Alfa, Hrvatski institut za povijest, Zagreb, 2010.
"Veći dio stranih historičara ne ide u detalje etnogeneze, no smatra da su stari Bošnjani bili Slaveni koji su svoj identitet vezali za zemlju Bosnu, te da je besmisleno tvrditi da su Bošnjani bili Hrvati, jer takav dokaz ne postoji, a sama teza je anahrona.
Bošnjački historičari smatraju da su predosmanski Bošnjani činili zaseban etnički element koji nije po bitnim značajkama bio ni hrvatski ni srpski, nego poseban slavenski narod. Bilo kako bilo, nesporno je da po više karakteristika, od jezika do konfesije i običaja, bosanski Hrvati potiču uglavnom od starinačkog stanovništva koje je zatekla turska invazija."
-ne razumijem, ako je ovo stranica o hrvatima Bosne i Hercegovine zašto je bilo potrebno ove stvari naglasiti u članku. Ako je stranica o jednom narodu u jednoj državi zar ne bi bilo logičnije, ljepše i elaborativnije da se ne skreće sa te teme. Ovdje se priča o hrvatima a ne dokazuju se ili pobijaju razne nacionalističke težnje.
Takođe, smatram da je potrebno ubaciti više kulturnih i tradicijskih događaja manjeg naroda Bosne i Hercegovine, poput slika narodnih nošnji, vjerski praznici, stare kuće Hrvata u Posavini, arhitektura crkvi itd. Pošto mislim da je ovaj članak previše nekakav surov i hladan kao da ga je pisala osoba koja nije neutralna, smatram da je potrebno da mi omogućite uređivanje kako bih te neke stvari ubacio i učinio ovaj članak preglednijim i više zanimljivijim, naravno uz sve potkrijepljene izvore stručnih knjiga i enciklopedija koje ću navesti. Nije u redu bacati krivo svijetlo i biti nacionalista na jedinoj interentskoj stranici koja nebi trebala biti takva poput wikipedije Jimmy Walesa. Članak je moguće bolje urediti i opširnije. Ovo, ovo je jednostavno sramota...
--Dr.Mustafa (razgovor) 06:28, 6 maj 2013 (CEST)

::Članku Bosanskohercegovački Hrvati je promijenjena zaštita. Može se preuređivati, po svim pravilima Wiki. Pozdrav! --Toni(razgovor) 09:42, 6 maj 2013 (CEST)

:::Zahvaljujem! U sljedećim danima pokušat ću uvrstiti više zanimljivih informacija.--Dr.Mustafa (razgovor) 12:45, 6 maj 2013 (CEST)

da dodam infokutiju? Hvala. --Munja (razgovor) 20:11, 2 februar 2016 (CET)

--سلام - C3r4r2d2 20:15, 2 februar 2016 (CET)

:Članak premjestiti u Hrvati u Bosni i Hercegovini, da sve uskladimo. --Munja (razgovor) 01:39, 25 august 2016 (CEST)

Matija Divković i Filip Lastric ne pripadaju hrvatskoj knjizevnosti "knjizevnika koji su na hrvatskom pisali" s obzirom da svoj jezik "bosanskim" nazivaju. Obojica su rodom iz Bosne. Na naslovnoj stranici Divkovićevog djela "Nauk krstjanski" (1611) stoji: "privede iz jezika diačkoga u pravi i istinski Bosanski". Lastrić u svojim djelima svoj jezik također imenuje kao "Slavo-bosanski" (Vidjeti naslovnicu djela: "Od' Uzame", iz 1765. godine). O ovome se govorilo na samim člancima o spomenutim ličnosti tako da nema smisla pisati drukčije ovdje. Ne znam po cemu dva poznata bosnjacka knjizevnika Mak Dizdar i Musa Ćazim Ćatić pripadaju hrvatskoj knjizevnost. Ovakve nebuloze se ne bi trebale pisati Mrjazz123 (razgovor) 11:47, 25 novembar 2022 (CET)

Ti su pisci uvršteni u razne antologije hrvatske poezije, te je time sve objašnjeno. Proizvoljne teze i lični stavovi i zaključci, nemaju mjesta na Wikipediji. Dovoljno je otići u biblioteku i potražiti neku knjigu, a ne informacije skupljati sa suspektnih portala ili promovirati vlastite ili tuđe teze. Molim bez uklanjanja sadržaja i sličnih akcija! To se smatra vandalizmom! AnToni(R) 12:26, 25 novembar 2022 (CET)

:Inače,ako nije poznato, ili ako se ignoriše: U BIH žive i Hrvati i Srbi, kako sad, tako i ranije! A neki od njih su i pjesnici ili bili ili su još uvijek. AnToni(R) 12:28, 25 novembar 2022 (CET)

::U antalogijama hrvatske poezije i književnosti možeš pronaći podatke da su svi bosanski katolici (franjevci, književnici, pjesnici..) prozvani Hrvatima i da su svrstani u hrvatsku književnost i poeziju, mada mi nije jasno na osnovu čega? Na ovakvo proizvoljno i neutemeljeno svojatanje historijskih ličnosti iz Bosne i Hercegovine ne treba obraćati pažnju i širiti na wikipediji. Dovoljno je pogledati naslovnu stranicu Divkovićevog djela "Nauk krstjanski" iz 1611. godine gdje jasno piše ćirilicom "i istiniti jezik Bosanski". Na ovom linku možeš pogledati original njegovog djela i na lijevoj stranici u osmom redu se može to pročitati (čak je neka druga ruka to podvukla!). Ranije ove godine je bila izložba starih dokumenata i djela u vlasništvu NUUBIH i jedna od njih je upravo bila "Nauk krstjanski".

::Pored njega, Filip Lastrić u svome djelu "Od' Uzame" (1765) svoj jezik naziva "Slavo-Bosanski" i to je moguće vidjeti na ovom linku   Umjesto da prikupljaš podatke sa nekih "antalogija hrvatske poezije" radije otidji u biblioteku i pogledaj original spomenutih djela gdje se jasno može vidjeti naziv jezika.  Mrjazz123 (razgovor) 13:28, 25 novembar 2022 (CET)

:::Svejedno to ne mijenja na činjenici da su oni svrstani u hrvatske antologije i da oni sami nisu imali ništa protiv. Za biblioteku nemam potrebe, jer imam dovoljno ili previše literature da je koristim. No još jednom: Wikipedija se zasniva na relevantnim izvorima, te je jasno zašto ti pisci pripadaju, između ostalog i u hrvatsku kmjiževnost. AnToni(R) 13:41, 25 novembar 2022 (CET)

::::Ne razumiješ šta govorim. Hrvatske antologije pišu jasno netačno podatke, koje ti ignorišeš. To ti je isto kao kad kažeš da je trava plave boje (jer tako antologije pišu) iako se može vidjeti da je trava zelene boje. Sinoć sam pročitao jednu veoma zanimljivu rečenicu u knjizi "Stanje redodžave Bosne Srebrene poslje pada kraljevstva bosanskoga pak do okupacije u četiti vijeka" (Đakovo, 1884), od fra Martin Nedića, koji na 23. str. u fusnoti kaže sljedeće: "Za čudo, da Jukić u nijednom djelu sebe nenazva sinom naroda hrvatskog, a zašto? zato jer je i za živa Jukića ime "Hrvat" glede Bosne u snu boravilo". Dakle, te iste antologije Ivana Jukića svrstavaju u hrvatsku književnost, nazivaju Hrvatom i hrvatskim svećenikom koji je širio ilirski pokret (hrvatsku nacionalnu ideju) iako kod njegovih djela nema dokaza o tome. To jasno kaže njegov savremenik Nedić! (a da ne govorim o samim citatima Jukića) Eto to su hrvatske antologije koje citiraš. Vidim da ti je mnogo stalo da guraš prefiks "hrvatski" u mnogim članci koji se tiču bosanske književnosti i bosanskih franjevaca, koje možda postoje u ešalonu ideologa, a u stvarnosti nema... nije lijepo to Mrjazz123 (razgovor) 13:56, 25 novembar 2022 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Hrvati u Bosni i Hercegovini


Razgovor:Mirza Delibašić

Čini mi se da je "sportista" suvišna reč u ovakvoj rečenici. Ako se bavio još nekim sportom osim košarke to može (i treba) drugačije da se napiše.

kada je postao pionirski prvak Bosne i Hercegovine u tenisu.. Znaci sportista. --WizardOfOz talk 20:00, 7 august 2011 (CEST)


Razgovor:Sveti Sava

Zašto je ovaj članak osporen --Dado 01:41, 15 novembar 2005 (CET)

Zato sto je citav clanak napisan kao bajka. --EmirA 10:03, 15 novembar 2005 (CET)
Citava srpska povijest je bajka
Nemanjići, Dukljanski plemićki rod nepoznatog izvornog imena, na hijerarhijskoj ljestvici najvjerovatnije nižeg svjetovnog  ranga , zacijelo starijeg germanskog (nordijskog) etničkog porijekla (Nemac - Nemanja - Nemanjići). U historiju jugoistočne Evrope ušli kao vladarski rod strateški isturenog bizantskog manastirskog posjeda Rasa, po kojem se i cijela oblast tokom cijelog srednjovijekovlja naziva Raška, a stanovnici Rašani (germ., mađ., Razi) Pečat Nemanjića nosio je čisto grčko pismo i grčki govor, a crkveno pismo i govor kojima su se raški monasi i kaluđeri služili sve do Vuka i Dositeja, nisu bili srpski, več starobugarski)
Rastko, (germansko ime "Tihi"), po ocu Rašanin, a Bošnjanin po majci Ani, rođenoj Kotromanić, .
Sava (Suava ili Svava - nordijsko ime besmrtnog viteza), najvjerovatnije drugo "nakumljeno" ime, koje se narezivanjem pramena kose u bosanskom kulturnom krugu od pamtivijeka daje bolešljivoj ili na bilo koji način nastranoj djeci.
P.S.
Ako ste raspoloženi, javite mi i objasnite, kako da vam (na koji e-mail) pošaljem jedan iz zbirke objavljenih eseja Bosanska Hercegovina (Hercegovstvo od Sv. Save)
Agić Nurija - Uppsala/S

Čitam ovo i ne mogu da vjerujem da je neko napisao nekakve eseje, a da ne konsultuje istorijske izvore i bar neke ustaljene vjerske običaje.
Nemanja - hipokoristik - onaj koji je bez posjeda, imovine - vrlo često slovensko ime, zajedno sa imenom Nemo;
Rastko - skraćeno od Rastislav - često slovensko ime sa veoma jasnim značenjem koje nikakve veze nema sa njemačkim imenima;
Sava - grčki Savvas od jevrejskog originala Sava' - znači "Starac" - ime koje je Rastko Nemanjić dobio prilikom monašenja u svetogorskom manastiru Vatopedu. Prilikom pravoslavnog čina monašenja novom monahu se daje novo ime, obično po nekom svetitelju. Rastko je dobio ime po svetom Savi Osvećenom, kapadokijskom monahu iz 5. vijeka i osnivaču istoimenog manastira u judejskoj pustinji. Potonji "arhiepiskop srpskih i pomorskih zemalja" Sava je na svom prvom pokloničkom putovanju u Svetu zemlju upravo u ovom manastiru dobio na poklon čuvene relikvije koje se čuvaju u manastiru Hilandaru i Kareji (Sveta gora Atos): ikone Bogorodice trojeručice i Bogorodice mlekopitateljnice, te igumanski žezal (štap) svetog Save Osvećenog;
Što se tiče Savine majke, pretpostavlja se da je Ana (u monaštvu Anastasija) bila neka plemkinja, ali o njenom porijeklu nema nikakvog pomena, a pogotovu je besmislica da je iz plemena Kotromanića, jer se njihov osnivač Prijezda pojavljuje tek početkom 13. vijeka.
Ime Ras i Raška pominje se tek krajem 12. vijeka.
Pismo koje se koristilo među Slovenima prije i u doba Nemanje je pismo koje je sastavio Konstantin Filozof (u monaštvu Kiril ili Ćirilo), rođeni brat Metodija, za potrebe širenja hrišćanstva među Slovenima u Moravskoj, odnosno modifikacija toga pisma od strane Konstantinovog učenika Klimenta (jedan od petorice koji su djelovali na prostorima današnje Srbije, Makedonije i Bugarske). Radi se o grčkom pismu, prilagođenom slovenskom govoru. Da se u tom periodu, na prostorima današnje Srbije, Crne Gore i Hercegovine govorilo i pisalo istim jezikom svjedoče ćirilski rukopisi poput Miroslavljevog Jevanđelja i drugih crkvenih rukopisa i prepisa. Bugarski jezik je imao drukčiji put, jer je u 11. vijeku Bugarska pala pod vladavinu Vizantije što je imalo za posljedicu potčinjavanje bugarske kulture grčkoj kulturi i grčkom pismu.
Bolje je da više ne pišete, kad se već na ovakvim stvarima saplićete. M.T. - Sarajevo
Šta vam je dobri ljudi - brišite to iz naših knjiga!....?!
Nije čudo to što se "manastirko pojenje i crkveno propovedanje" kroz jugoslovensku školsku historiju razvilo u srpsku krimi-mitologiju, čudo nad čudima je, što smo im mi Dobri Bošnjani, i jednima i drugima sa naših strana, bez i jednog jedninog vidljivog i opipljivog dokaza vjerovali "na rječ, čovječnost i poštenje", te i dalje ne samo da čitamo i sliušamo njihove nebuloze i bljuvotine, več o njima još i raspravljamo međusobno, habajući vlastitu pamet, rasipajući plemenitu energiju i bacajući niz mutnu vodu naše dragocijeno vrijeme - u zaostatku smo za normalnim svijetom najmanje 100 godina... A.N. - Uppsala
Na bosanskoj Wikipediji kao istinskoj enciklopediji znanja svakako nema mjesta mitologijama i bajkama, ili barem ne ako nisu oznacene kao takve. Stoga se u potpunosti slazem sa gornjim argumentima A.N., jer najnovije historijske cinjenice, koje su mi poznate, idu u prilog "demitologizaciji" i "dekontaminizaciji" gotovo cijelog historijsko-civilizacijskog podrucja, o kojem je bilo rijeci u prvotnom "bajkoliko-hagiografskom" clanku o Svetom Savi. Nadam se da ovaj najnoviji clanak - napisan kao izvjesna kompilacija najosnovnijih informacija sa bosanske, njemacke i engleske Wikipedije, ide u prilog ovom nasem malom, ali vrijednom pokusaju.--Mediteran 02:13, 6 januar 2006 (CET)


Razgovor:Šekovići

Dio članka bez izvora prebacivam na stranicu za razgovor:
--Golden Bosnian Lily (r) 07:24, 9 januar 2016 (CET)


Razgovor s korisnikom:Qurqa~bswiki

:)
Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.
--Harač 18:11, 27 novembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Qurqa. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Qurqa~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:31, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:50, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Slovenija

Ponistio sam sve izmjene koje su napravljene 25 novembra. Razlog je namjerno dodavanje netacnih informacija. Npr:
Slovenija je podjeljena na 21 kanton, od kojih su: 13 slovenskih, 3 hrvatska, 2 romska i po jedan austrijski, srpski i madjarski.
Slovenija je izrazito planinska zemlja. S Triglava, njenog najvišeg vrha, moze se golim okom vidjeti Ajfelov toranj u Pizi, kao i rijeka Eufrat. U nizinskim predjelima nalaze se brojne mocvare, koje stvaraju idealne uslove za uzgoj bambusa.
i tako dalje. --EmirA 09:44, 25 novembar 2005 (CET)
Svaka čast autoru navedenih stavki, samo savjetujem mu da se preseli na Uncyclopediu, mislim da bi tamo dobro došao. Janez

Može li se ova tabela s popisima prebaciti iz horizontale u vertikalu? :-) Sunce je davno izašlo. :-) -- KWiki (razgovor) 12:16, 27 maj 2015 (CEST)

Ampak kada gremo hiži, ampak budmo zdelati. --سلام - C3r4r2d2 12:24, 27 maj 2015 (CEST)

:evo ovaj već uradio --سلام - C3r4r2d2 12:32, 27 maj 2015 (CEST)


Razgovor:Crna Gora

u Rašku k Vukanu i stade navaljivati na Duklju. Vlada Vladimir II, oženio Vukanovu kćer, Duklja postala vazalom Vizantijskog carstva.
1185. g.	Prekid borbe oko prestola Duklje. Osvajanje od strane srpske države Raške i njenog vladara velikog župana Nemanje. U njegovom periodu značajna izgradnja puteva i razvoj pomorskih gradova.
1195. g.	Nemanja se povlaći u samostan, predaje svom sinu Stjepanu (,,prvovjenčani’’) Srbiju, a svom mlađem Vukanu Duklju.
1360. g.	Zeta se osamostaljuje od centralne vlasti srpske države. Počeo period vladavine dinastije Balšića.
1378. g.	Balša
1385. g.	Đurađ (Juraj) II Balšić
1403. g.	Balšić III
1439. g.	Venecija osvaja primorije.
1481. g.	Počinje period vladavine dinastije Crnojevića. Država se od tada zove Crna Gora i nastaje pojam Crnogorci.
1482. g.	Državno središte se seli sa Žabljaka na Cetinje.
1484. g.	Na Cetinju Danilo I.
1711. g.	Dolazak izaslanika ruskog cara Petra I. Uspostava bliske političke veze Rusije i Crne Gore.
1712. g.	Pobjeda na Carevom lazu nad vojskom bosanskog vezira Ahmet-paše.
1735. g.	Vlada Sava ili Vasilije Petrović
1766. g.	Dolazi lažni car Šćepan Mali, ubijen 1774 godine.
1782. g.	Na presto dolazi Petar I Petrović, pobjeđuje nadmoćniju tursku vojsku. Napušta staru, tradicionalnu organizaciju društva. Crna Gora de facto samostalna i nezavisna država.
1830. g.	Na presto dolazi Petar II Petrović Njegoš. Daljnja izgradnja države, formiranje organa uprave, sudske i vojne vlasti.
1833. g.	U Petrogradu Petar II Petrović Njegoš rukopoložen za mitropolita.
1841. g.	Ugovorom sa Austrijom Crna Gora postiže priznanje svojih granica i velike evropske sile je priznaju kao samostalnu državu.
1851. g.	Danilo Petrović postaje prvi svjetovni vladar od vremena Ivana Crnojevića.
1855. g.	Donesen zakonik knjaza Danila.
1858. g.	Poslije pobjede nad Turcina kod Grahova utvrđuju se nove državne granice. Na Carigradskoj konferenciji velike sile priznaju suverenost Crne Gore.
1860. g.	Na presto dolazi Nikola Petrović.
1875. g.	Pobjeda nad turskom vojskom na Vučijem Dolu.
1878. g.	Pobjeda nad turskom vojskom na Fundini. Na Berlinskom kongresu Crna Gora dobiva međunarodno priznanje i izlaz na more između Bara i Ulcinja, takođe su vraćeni pod suverenitet Crne Gore gradovi Nikšić i Kolašin.
1905. g.	Donesen Ustav Crne Gore.
1910. g.	Crna Gora se proglašava kraljevinom.
1914. g.	Crna gora ulazi u I svjetski rat odmah po njegovom objavljivanju na stranu Srbije i saveznika.
1916. g.	Kapitulacija pred Austro-Ugarskom.
1918. g.	Na Podgoričkoj skupštini izglasano prisajedinjenje Crne Gore Srbiji. Poslije deset vijekova njeno ime prvi put nestaje sa političke mape Evrope.
1943. g.	Na zasedanju AVNOJA u Jajcu donesena odluka o formiranju nove države u kojoj bi jedna od republika bila i Crna Gora. Država se zove Demokratska Federativna Jugoslavija
1945. g.	Ime savezne države promjenjeno u Federativna Narodna Republika Jugoslavija
1963. g.	Država sa šest republika i dvije pokrajne zove se Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija
1992. g.	Usvojen ustav kojim je stvorena nova zajednička država Srbije i Crne Gore, Savezna Republika Jugoslavija.
2003. g.	Beogradskom poveljom formirana Državna Zajednica Srbija i Crna Gora
2006. g.	Najavljen referendum o osamostaljivanju Crne Gore.
Iz raznoraznih izvora hronoloski sam poredjao istoriju Crne Gore, posto nemate nista napisano.
Dok neko mnogo strucniji nesto ne napise

Članak je vraćen na Pavoneovu verziju iz više razloga:
1. Nije mi jasno da li autor pokušava imitirati ekavicu ili ijekavicu, nikako da se opredijeli za neku varijatnu, a znamo da je ovdje standard ijekavica. Uglavnom, smiješno zvuči, kad započneš s ijekavicom, a završiš sa "uspeti" ili kada prenaglasiš ijekavicu, pa umjesto je pišeš ije tamo gdje mu nije mjesto. --Emir Kotromanić 20:13, 20 januar 2006 (CET)
2. Prisutan je totalni propagandistički pristup. "Napad na Dubrovnik uzrokovan hrvatskim separatizmom" ?! "Velika Albanija" kuliminirala sukobom 1999?! itd. --Emir Kotromanić 20:13, 20 januar 2006 (CET)
He, problem je što jedan Srbijanac editira, a ja koristim njegove izmjene. Promjeniću to, no kod nas se uglavnom kaže NATO agresija, iako su se naši političari uspješno suprotstavili Miloševićevom nacionalističkom autokratskom režimu.
Promijenit ću to na samo napad na Dubrovnik. Izostavit ću Veliku Albaniju; no primjetite, molim vas; da se veliki dio Crne Gore boji Albanskog nacionalizma i "Velike Albanije", jer su izgledi sve veći da će nam uzeti Ulcinj i Podgorica postati granični gradić. --MirBosni 00:35, 21 januar 2006 (CET)

: Da se i ja umjesam u diskusiju. Mislim da je clanak idalje upitan. Navescu neke od razloga

:* U clanku se navodi sljedece "Prilikom ovih proširenja od strane države i vojske iskazan je tolerantan odnos prema zatečenom stanovništvu, pa je veliki broj pripadnika muslimanskog i albanskog naroda nastavio da živi u Crnoj Gori sa punim pravima, dok su mnogi njihovi prvaci dobili značajne državne i vojne položaje.". Ovo je direktno pogresno. Vecina zivlja muslimanske vjeroispovjesti (vecinom Bosnjaci, manji broj Albanci, Romi i Turci) su bili ubijeni i protjerani. Ko zeli da provjeri moze uzeti npr Noel Malcolm-ovu knjigu "Kosovo" kao referencu. Takodje citiracu Njegosa samog da bih shvatili odnost crnogorske drzave prema muslimanskom stanovnistvu Sandzaka. ONAMO 'NAMO...SABLJI ZA STARA, NJEGOVA REBRA DA TUPIM REZ,
NA TURSKA REBRA-DA B'JEDNOJ RAJI, NJOM ISTOM RUKOM RAS'JECAM VEZ!.
Mislim da ova strofa u Njegosovoj pjesmi kaze sve

:* U clanku se na vise mjesta spominje crnogorski seperatizam. Gdje se god govori o crnogorskim zeljama za nezavisnoscu (od pobuna poslije srpske aneksacije i izgona kralja Nikole do danasnjosti) koristi se negativna rijec separatizam. U clanku se jednostavno vidi da je pisan od strane nekoga koje protiv crnogorske nezavisnosti.

:* Sljedeca formulacija je veoma cudna "....a tu je i prisutna Velika Albanija, koja potvrđuje zahtjeve Albanije za teritorije na kojima albanski živalj čini većinsko stanovništvo...". Ovo treba malo bolje objasniti ili izuzeti iz teksta.

:* Termin Metohija se ne koristi u bosanskom jeziku. Srpski Metohija ili Albanski Dukagjin se u bosanskom jeziku obicno prevode kao zapadno Kosovo.

:* Termin NATO agresija ne treba da ima mjesto u clanku.

:*  Sekula Drljević se naziva separatistickim vodjom ali se zato Cetnici spominju kao pokret za slobodu (bar u pocetku). Opet cini mi se anti-crnogorska retorika + veliko srpska.

:* Recenica "osloboditi istocnu Hercegovinu" (za vrijeme I svjetskog rata) je takodje upitna.

: Mislim da je clanak u redu ako bih se izbacila anti-crnogorska retorike + izbacile faktualne greske koje su gore navedene. Takodje clanak povlaci crtu jednakosti izmedju Osmanskog Carstva i Turske sto bas nije tacno. Ali ima jos dosta takvih clanaka. Pozdravi --EmirA 01:45, 21 januar 2006 (CET)

Princip je da se postojeći članak unapređuje, a ne da se zamijeni novim člankom. Takvo što se može uraditi ukoliko je novi članak zaista bolji od postojećeg što nije slučaj, iz gore pobrojanih razloga. Što se tiče "zemljopisa" u naslovima, ekavice i prenaglašene ijekavice to u potpunosti odudara od standarda i pravi nepotrebnu konfuziju. Savjet MirBosni je da unaprijedi postojeći članak sa nedostajućim podacima po principu neutralnosti, a ne u propagandističkom tonu. Naprimjer ako se pominje Velika Albanija, a takav koncept ne postoji, osim u glavama Slobodana Miloševića i Vojislava Šešelja kada se brane za počinjene zločine u Haagu, onda se mora navesti relevantna referenca. Nije dovoljno tvrditi nešto, što niko ozbiljan ne prihvata. --Emir Kotromanić 12:40, 21 januar 2006 (CET)
Uz dužno poštovanje, dovoljno je da ukucaš u google-u "Greater Albania" pa da vidiš masu relevantnih izvora koji o toj temi govore, npr. "Le Monde diplomatique". Ja razumem animozitet koji Bošnjaci osećaju prema Srbima zbog svega što im se desilo, ali nemojte sebi dozvoliti da vam to pomućuje racionalno rasuđivanje, posebno kada je projekat jedne enciklopedije u pitanju.

Problem je što je moj maternji jezik Srpski jezik koji nije srpski jezik, ako razumijete ;-).
·	Izbacih taj prvi POV dio. To ja uopće nisam stavio. No, imajte na umu, molim vas, da ta pjesma nije usvojena za himnu isključivo iz političkih razloga (nacionalizam?), i to se odnosi na borbu protiv Osmanskih okupatora, nema nikakve veze sa Bošnjačkim narodom.
*  Crnogorski separatizam je opće poznata stvar. I nije jednostrana. Naši Knjaževi nisu mogli da kontroliraju nijedno pleme zbog separatizma. Zeta je bila najseparatističkiji dio Raške, a suvremeni Crnogorski separatizam je opće poznata stvar. Nije ni "gadljivo otcijepljenje", niti "junačka borba za slobodu".
·	U Ulcinju (preko 90% albanski) je prije nekog vrijemena bio sastanak pokreta VENTEVENDOSJE!. Tu su se zalagali da daju ljudstvenu i materijalnu podršku Oslobodilačkoj Vojsci Kosova. Izjavljeno je da se želi primjenit princip "Samoopredijeljenja" svih Albanaca svigdje na svijetu. Okačena je albanska zastava i prikazana karta Balkanskog poluostrva – no, nešto nije bilo u redu s njom. Ulcinj je bio unutar granica Albanije, a Podgorica graničarski grad. Istina jest da su centralistički opresori koristili albanski nacionalizam da šire propagandu na Kosovu i drugdje, no i Velika Albanija je istina.  Ako pregledate pažljivo histriju, vidjet ćete da je Crna Gora pritiskana često Velikohrvatskim, Velikosrpskim i Velikoalbanskim pokretima, no, ivdjet ćete također da je jedino Velika Albanija ostvarena, a i ujedno taj pokret je trenutno najjači (čak jači od pokreta Velike Madžarske).  Crna Gora je u velikom strahu, i jedini razlog zašto se ona protivi priključenju Kosova Albaniji je vjerojatna mogućnost da će albanski političari ići u Crnu Goru za ekspanziju.
* Uopće nisam znao za Metohiju. Meni je to malo čudno. Kako može jezik mijenjat jednu historijsku crnogorsku oblast, nije mi jasno?
* NATO agresija je standardni naziv za to sto se dogodilo u Jugoslaviji. Neutralno je, jer ne naglasava da li je legitimno ili nije. Crna Gora se strogo suprotstavila centralistickome rezimu, ali je ipak bila bombardovana; neduzni stanovnici ginuli i zgrade koje nemaju veze ni sa cim rusene.
* Sekula Drljević je, faktički, bio izrod (nije Crnogorac!). Za detaljniji opis njegovog života pogledati Benito Musolini ili još bolje Ante Pavelić.  Odgovoran je za smrt ogromnog broja ljudi i bio je vodeći separatista u velikoj Kraljevini. Istina jeste da su Četnici podigli ustanak 1941, kao što je istina da su ga podigli u namjeri da oslobode Jugoslaviju od okupatora. Znam da postoje razne loše stvari u Četnicima, ali ovo su činjenične tvari.
* Crna Gora se pridružila Saveznicama u Prvom Svjetskom Ratu (dobricama?) i kada su crnogorsko-srpske snage stigle u Hercegovinu, narod je doživio preporod kod Trebinja i bilo je mnogo dobrovoljaca. Treba naglasiti da je većina stanovništva bilo protiv Austr-Ugarske okupacije. Mislim negdje 46-48 of ukupno 54 okruga Bosne i Hercegovine.
Možete li, molim vas, vi da prepravite sve što vam izgleda loše, gospodine Kotromanić. Pozdrav!
--MirBosni 14:42, 21 januar 2006 (CET)

Ovo je katastrofa.Prosto je nevjerovatno šta sve ljudi ovdje pišu.Više od 2/3 članka obiluje neistinama i poluistinama,subjekzivnim gledanjem na stvari i nekim stvarima koje toliko nisu tačne i koje su ljudi koji su ih napisali jednostavno izmislili.
Što se tiče odnosa Crne Gore prema Albancima,Bošnjacima-Muslimanima i Hrvatima,što je neko pomenuo,on je sledeći:
Sa Albancima su Crnogorci uvijek bili u izvanrednim odnosima.Albanski prvaci iz Malesije(koji su uglavnom bili katolici) su imali činove kapetana i posebne povlastice i Albanci nikad nisu digli ni jedan ustanak protiv Crne Gore.Za vrijeme ratova protiv Turske 1875-1878,Crnogorsko pleme Vasojevići je opstalo zahvaljujući pomoći od strane plemena Mirditi i Hoti iz sjeverne Albanije.Takodje,za vrijeme 1911 godine i ustanka Albanaca protiv Turske,iako zvanično neutralna,Crna Gora je objeručke pomagala ustanike,a ustanak su Albanske vodje pripremile na sastanku na Cetinju,uz saglasnost kralja Nikole...(ima još mnogo otome da se piše,a ja stvarno nemam vremena).
Što se tiče Bošnjaka-Muslimana,oni su u većem broju sastav Crne Gore ušli tek poslije Balkanskih ratova,tako da tu i nije bilo nekih posebnih odnosa i prema njima su se Crnogorci odnosili kao i prema Turcima,a to je bilo korektno koliko je u to vrijeme moglo bit.
Što se tiče Hrvata i,uopšte,katolika dovoljno je reći da je Kralj Nikola potpisao konkordat sa Vatikanom 188?(Ne mogu se sad tačno sjetit koje godine) i time je Crna Gora postala prva,a koliko se sjećam i poslednja(ispravite me ako griješim) pravoslavna zemlja koja je to uradila.
Kao što rekoh,o ovome bi imalo još mnogo,mnogo da se piše.
Na kraju krajeva,što se ne zapitate kako to da je Crna Gora jedina od svih bivših Jugoslovenskih zemalja koja je izbjegla medjuetničke sukobe i u kojoj su,na kraju krajeva nacionalne manjine(da ih tako nazovem) glasale za tu Državu?Što se tiče Velike Albanije,molim da se prestane plašit Crna Gora Albancima,a taj strah od Albanaca u Crnoj Gori koji je taj gospodin iz Srbije osjetio ovdje ne postoji.
Ili pišite kako jeste ili,molim vas,nemojte pisat uopšte.
Petar iz Berana

Jedinstven je slučaj prevare u našoj istoriji, a možda i kod drugih naroda, da je neki čovek došao u jednu zemlju, proglasio sebe carem, pa je, kao takav, stao na čelo jednog naroda. Upravo to se dogodilo u Crnoj Gori pre nešto manje od 250 godina. Ko je bio ovaj neznanac? Petar Petrović NJegoš je, pišući “istorijsko zbitije”, pokušao da odgovori na ovo pitanje. Pisao je o ovom samozvancu na osnovu istorijskih činjenica i pričanju naroda. Nazvao ga je lažni car Šćepan Mali. U predgovoru prvog izdanja koje se pojavilo u Zagrebu još 1851. godine, kaže: “Šćepan Mali bio je laža i skitnica, ali je znamenitu epohu u Crnoj Gori i okolini učinio...”. NJegoš je ovo delo napisao na osnovu istorijskih dokumenata koje je našao kod starog markiza Solarija, arhivara Državne mletačke arhive. U vreme bilo je malo istorijskih dokumenata o ovom događaju. Na Cetinju nije bilo gotovo ničega, “jerbo po nedostatku hartije često puta i listovi svijetskih knjiga za fišeke su se upotrebljavali.”
Duh ubijenog Petra
O Šćepanu Malom najviše se izvuklo iz zapisa trojice mletačkih diplomata. Paskvale Cigonja je tada bio izvanredni providur mletačke države u Kotoru, Justinjani, mletački poslanik u Carigradu, i Duodo, vicekonzul u Skadru. Ova trojica mletačkih diplomata slala su iscrpne izveštaje o pojavi cara samozvanca na Cetinju i pratili razvoj događaja u Crnoj Gori sve do smrti Šćepana Malog. Pojavom ovog čoveka na jednoj od najosetljivijih tačaka evropskog juga stvari su se zapetljale. Turska, mletačka i ruska diplomatija i obaveštajna služba našle su se u čudu. Petar III, muž Katarine II, pojavio se među Crnogorcima! Tadašnji ruski poslanik na dvoru Porte Obrjeskov odmah je izvestio vladiku Savu: “Svako znade, ja mislim i svi vi znate da se Petar treći pretstavio (umro) još hiljadu i sedme stotine i šezdeset i druge godine u cvijetu od svog života.” Crnogorci su takođe posumnjali u izjave lažnog cara, ali većina plemenskih starešina i narod nikako nisu hteli da poveruju u izveštaj ruskog diplomate. Naime, znalo se da je Petar III ubijen po nalogu Katarine II, ali oni su verovali, kako im je rekao, da je nekim čudom izbegao smrt. Na velikom zboru na Cetinju neke plemenske starešine su zatražile od Šćepana da im objasni kako je došao do njih. On im je ukratko i objasnio da je, progonjen od neprijatelja, došao preko Carigrada, Venecije, Splita i Herceg Novog, do Meljina, a odatle nije bilo teško doći do Cetinja.
Kontrolor Dolgorukov
Iako mu je nuđeno da postane gospodar Crne Gore, on se, istina, u početku nećkao, ali je u januaru 1768. godine, izašao pred narod na Cetinju i izjavio da je on glavom Petar III. NJegova kratka, ali burna vladavina u Crnoj Gori u istoriji je zabeležena kao pozitivna. On je za kratko vreme uspeo da pomiri mnoga zavađena plemena, da zavede sudsku vlast i da raznim merama suzbije krvnu osvetu. Istovremeno sa postignutim uspesima, on je Crnogorce uvukao u jedan krvavi sukob koji je epilog imao u bici na Čevu. Na svu sreću, bitka se završila pobedom, ali je Šćepanov autoritet oslabio. Razlog tome je što nije uzeo lično učešće u borbi, već se sakrio u jednoj kući. Ruska carica Katarina III osećala se uznemirena pojavom samozvanca u Crnoj Gori. Da bi utvrdila ko se krije iza ove zagonetne ličnosti, poslala je lično kneza Dolgorukova da ispita ceo ovaj slučaj i raskrinka Šćepana pred Crnogorcima. Godine 1769. Dolgorukov je stigao na Cetinje i pred crngorskim poglavarima raskrinkao lažnog cara, ali na njegovo veliko iznenađenje Crnogorci nisu hteli da ga pogube, kako je on to zahtevao. Iako uhapšen u prvi mah, Šćepan je, zahvaljujući svom autoritetu, koji je stekao kod naroda i nekih poglavara, uskoro bio oslobođen, a Dolgorukov je morao da napusti Crnu Goru i u oktobru 1769. godine i da se preko Boke Kotorske vrati u Rusiju nedovršenog posla.
Grk iz Janjine...
Interesantan je podatak koji govori o iskazu Šćepana prilikom suočenja s knezom Dolgorukovim. Kao što je to NJegoš zabeležio u svojoj knjizi, Šćepan je priznao: “Grk sam rodom iz Janjine”. Ali, kada je Dolgorukov pozvao jednog oficira iz svoje pratnje koji je znao grčki, ispostavilo se da je Šćepan lagao. Drugo njegovo priznanje je bilo: “Ja sam upravo rodom Dalmatinac, plemenom se zovem Raičević... “Međutim, ni ova izjava nije bila baš pouzdana. Ima izvesnih podataka po kojima je Šćepan bio rodom iz Like. Plašeći se Šćepana (pretpostavljali su da je on ruski čovek), Turci su nameravali da ga po svaku cenu skinu s mesta vladara. Svi pregovori vođeni s crnogorskim poglavarima u tom smislu ostali su bez ikakvog uspeha. Crnogorci nisu nikako hteli da ga izdaju, pa ni onda kada su čuli da Turci planiraju da pošalju 120.000 vojnika pod komandom Begler-bega i Kadi-Askjera. Međutim, dok je ta silna vojska pripremala, Mehmet-paša, turski vojni starešina u Skadru, u tajnosti je organizovao ubistvo Šćepana Malog. Za izvršioce ovog dela on je odredio svoje zarobljenike. Među njima se nalazio izvesni Kosta Paljikarda s nekolicinom drugova. Paljikarda je otišao u Crnu Goru, zajedno sa svojim ljudima, govoreći da je pobegao iz turskog ropstva. Zahvaljujući obrazovanju i manirima, uskoro je postao lični sluga samog Šćepana. Posle skoro godinu čekanja na zgodnu priliku, Paljikarda je u maju 1774. godine jedne noći zaklao Šćepana i uspeo da pobegne za Skadar. Mehmet-paša ga je oslobodio ropstva, a sam je, kao nagradu za likvidaciju Šćepana, postao vezir. Smrću lažnog cara, umrla je i tajna njegovog identiteta.
KOMENTAR
Izostavljeno je pominjanje pretposljednjeg popisa crnogogorskog stanovništva koji bi  dao pretpostavke za analizu nacionalnog opredjeljenja građana crne gore.
Svakako to se tice "porasta" broja srpskog naroda u crnoj gori iako nije zabiljezena nijedna znacajnija migrcija ljudi iz srbije u crnu goru.Ako je tesko vjerovati predkomunistickoj istoriji koja je pisana za potrebe srskog prijestola,onda mozemo vjerovati onim podacima koje smo mogli sami potvrditi u vremenu kad su nastajali.Da li su crnogorski srbi zaista "istorijski" proizvod ili politicko opredjeljenje nije tesko zakljuciti...Vaznost pominjanja dva posljednja popisa i prilika u vremenu izmedju njih moze dati pravu sliku ljudima koji ne poznaju crnu goru najbolje.Moj komentar je daleko od nacionalistickog,sovinistickog i bilo kakvog diskriminatorskog tijela,vec samo zelim da naglasim vaznost etničkih promjena u nasoj zemlji,cime bi njena nacionalna struktura bila prikladno opisana.Crnogorska istorija je najfleksibilnije stivo na svijetu i mijenjana po uzoru na istoriju ENGLSOCA iz orvelove 1984.
Trebalo je malo vise mjesta dati crnogorskom "RATU ZA MIR" koji je uzorkovao sramni napad na dubrovnik koji je do danasnjeg dana najveca sramota u crnogorskoj i istoriji i napad kojeg se stidi vecina naseg stanovnistva,da bi se tako dala prava slika crnogorske svijesti o najludjem vremenu za balkan.
Nase najvece bogatsvo i prednost je upravo multinacionalna sloga,cime se izdvajamo od svih nacionalnih drzava na balkanu i bez pominjanja naseg ponosa takvim multikulturalnim uredjenjem moze se steci pogresan utisak o crnoj gori kao trusnom podrucju u kojem postoji stalna prijetnja od izbijanja nacionalnih sukoba.Osobina koja je odrzala postojanje ovog naroda uprkos raznim napadima i pokusajima da se unisti je upravo to postovanje i suzivot sa ljudima druge nacije,vjere i kulture i dobri odnosi sa susjedima(cak i nakon potpune okupacije srbije nakon 1918 godine o cemu svjedoce mnogi slucajevi ubistava,protjerivanja i  zatvaranja svih koji su se protivili potpunoj asimilaciji crnogoraca u srpski narod).
Takodje je bitno i posvetiti veci znacaj crnogorskoj pravoslavnoj crkvi koja je ukinuta dekretom kralja aleksandra nakon protjerivanja crnogorske dinastije petrovic,da bi ljudi koji citali ovaj clanak imali potpun uvid u danasnje religijske tendencije u crnoj gori.
pominjati veliku albaniju u kontekstu crne gore je potpuno apsurdno sto je najlakse dokazati boravkom u crnoj gori i nekom od gradova gdje crnogorci,albanci,srbi i svi ostali narodi zive zajedno.Koliko je to istinito govori podatak da smo mi jedina zemlja na balkanu,koja je mirnim putem izborila osamostaljenje.Tim mirnim osamostaljenjem i strpljenjem veliki broj crnogoraca je transormisan u srbe od kojih ne smatraju crnu goru svojom maticnom zemljom za vrijeme milosevicevog i uopste velikosrpskog terora i totalitarizma,ali na srecu svih nacinalnih zajednica u crnoj gori  stvari dolaze na svoje mjesto i zemlja bez demokratske tradicije pokazuje iznenadjujuce visok stepen solidarnosti i tolerancije.takvu svijest naroda ne mogu pokvariti ni odredjene opozicione partije koje nesrazmjerno svom uspjehu na izborima misle da mogu svojom sovinistickom politikom pomjeriti mir i nacionalnu toleranciju u crnoj gori,a njihov jedini cilj su ustvari materijalne povoljnosti koje mogu dobiti od srbije i to od srpskih nedemokratskih i nacionalistickih grupa koje su svojom politikom dovele danasnju srbiju na ovu poziciju...
toliko za sada i nadam se da sam u pravom crnogorskom duhu izbjega da uvrijem bilo koga ko drugacije razmislja i dao malo direktiniji uvid u crnogorsko drustvo iz prve ruke ljudima koje ova zemlja bude zanimala.
195.66.162.66 22:14, 10 januar 2007 (CET)MIRKO Podgorica

Zastava Socijaličke Republike Crne Gore iz 1992. i 1993. je pogrešna! Na slici je zastava Srbije.

Gospodo, u dijelu "Nakon raspada SFRJ" stoji zastava Srbije potpisana kao "Zastava Socijaličke Republike Crne Gore iz 1992. i 1993." To nikad nije bila zastava CG i molio bih vas da to ispravite.
.

Ha? Sto bi? --Stefan Sokolovic 17:17, 22 august 2007 (CEST)

:Bošnjački jezik ne postoji, nego samo Bosanski jezik, bar ne na ovoj wikipediji.. Pozdrav --Kal-El 19:18, 22 august 2007 (CEST)

::Pa sto onda sa problemom? U Crnoj Gori ima vise govornika "bosnjackoga" jezika, nego "bosanskog". Uostalom, zar je to razlog da vratis moj cijeli edit? Mislim da to nije u redu. --Stefan Sokolovic 20:07, 23 august 2007 (CEST)

::Pa sad su se sami srpski nacionalisti zapetljali, jer eto oni bosanski jezik na srpskom zovu bošnjački, što će reći da ga ovdje trebamo mi na bosanskom prevesti kao bosanski. cccccc :) Emir Kotromanić 19:23, 22 august 2007 (CEST)

:::Ne vjerujem da i danas Vladu Republike Crne Gore cine srpski nacionalisti...vise (ako ne racunas bivsi srpski nacionalisti). I ne zaboravi da mnogi jezik u stvari zele nazvati crnogorskim, a ne srpski. --Stefan Sokolovic 20:07, 23 august 2007 (CEST)

::::Službeni jezik u CG je srpski, što znači da se na srpskom bosanski jezik kaže bošnjački, pa otkud onda bosanski jezik u članku o CG na sr Wikipediji? Kako to da u tom članku stoji bosanski, a u članku o BiH stoji da je u BiH službeni jezik bošnjački? Je li to falsificiranje Ustava BiH? Do vas je, vi odlučite šta hoćete, ne možete na dvije stolice odjednom...Ipak ste se sami zapetljali u ovom cijelom nacionalističkom argumentu, sada ste se suočila sa paradoksom. Ovo će djeca učit iz logike kao školski primjer paradoksa. Emir Kotromanić 23:05, 23 august 2007 (CEST)

:::::A koje dvije stolice? Ja stojim samo na jednoj = clanak Crna Gora na bosanskoj wikipediji. Na hrvatskoj, srpskoj i engleskoj wikipediji stoji korektan popis ("bosnjacki", 'bosanski'...), zasto bi se jedino bosanska wikipedija srozavala i falsificirala popis gradjana Republike Crne Gore? Ne zanima me srpska wikipedija, nikad je nisam posjetio jer za mene je bosanska - ja nijesam Srbijanac. I da, to je error, i trebali bi srpski wikipedijanci to ispraviti.

::Onda kada riješiš to na srpskoj Wikipediji, come back. U laži su kratke noge, prvo kažeš šta na srpskoj stoji, a onda kažeš da je nikad nisi posjetio?! No da nastavim: s obzirom da je službeni jezik u CG srpski, jel tako?, a kako se na srpskom jeziku bosanski jezik kaže bošnjački, mi samo poštujemo taj popis u CG pa smo ga sa srpskog jezika preveli na bosanski, i na mjestu gdje je stajalo bošnjački na srpskom jeziku, uradili smo prijevod na ovoj Wikipediji. Ništa više. Dakle sr Wikipedija se srozava jer jedina falsifikuje Ustav BiH. Emir Kotromanić 14:27, 24 august 2007 (CEST)

:::::Kakav nacionalisticki argument? Zar ne mislis lingvisticki, ili formalni. Koliko vidim nijesam vidio nikakvu naciju niti ikakav nacionalizam igdje u ovome sporu.

:::::Oni koji govore bosnjackim jezikom imaju priznati jezik i mogu da uce nastavu na "Bosnjackom jeziku". Postoje i knjige "Bosnjacki jezik" za odgoj govornika bosnjackog jezika. No naravno, to se ne odnosi na govornike 'bosanskog' jezika; pa tako jednostavno ne mozemo zbrajati jer su se jedni gradjani opredjelili za priznati jezik, a drugi su morali zaokruzivati "Ostali" i dopisivati "bosanski" pored. I to ne zaboravite da ima vise samodeklarisanih govornika bosnjackog jezika od bosanskog. Ne znam kako mislis da resimo problem - ali jednostavno ne mozes zbrajati bez ikakve dodatne naznake.

:::::Gdje je paradoks??? --Stefan Sokolovic 00:56, 24 august 2007 (CEST)

::Nema potrebe da glumataš ovdje Crnogorca. Čuj, "rešimo"? Malo ekavice, pa malo ijekavice. Ne ide to tako. Što se tiče "bošnjačkog", ne postoje nikakve knjige za "odgoj govornika". A dodatnu naznaku će dodat historija, jel tako, i onda ćeš shvatit u čemu je paradoks. Dakle, Srbi su da bi na neki način negirali bosanski jezik izmislili argument kako se na srpskom jeziku bosanski kaže bošnjački. Međutim nakon ovog popisa u CG u kojoj je srpski službeni jezik, našao se i naziv bosanski za kojeg Srbi kažu da se na srpskom kaže bošnjački. Dakle paradoks je taj da je argumentom kojim se negirao bosanski jezik, bosanski zapravo priznat i od onih koji su ga negirali. Emir Kotromanić 14:27, 24 august 2007 (CEST)
NEK NEKO PROMJENI OVO U INFOKUTIJI O SLUZBENOM JEZIKU, SLUZBENI JEZIK U CG PO NOVOM USTAVU JE CRNOGORSKI KAO BR.1 ,ALI I BOSANSKI,HRVATSKI,SRPSKI I ALBANSKI.
Usputile:
O tako maloj zemlji u balkanskom budžaku i tako nejasnom narodu toliko rasprave!?
Duklja je izvedba iz gotskog "dunkel", što znači tamno, mrko, crno - misli se na tamni vilajet gudura, klanaca i neprohodnih planina. Zeta je "zetovina", dakle zemlja-posjed dobijen ženidbenim ugovorom. Got. Duklja, germ. Schwarzwald, lat. Montenegro, bos. Crna Gora, uglavnom bivši dio srednjovijekovne bosanske kraljevine podsredstvom falsifikovane historije (vidi Raška) - pretvaranjem bizantskih manastirskih posjeda u "svjetovnu teritoriju", a manastirskih vladika u svjetovne vladare i naravno kulturološkim silovanjem bosanskog govora virusnim terminom, kovanicom srpsko-hrvatsko-crnogorski, Srbija dobija etnički izlaz na more, a Evropa svoj balkanski "Montecarlo". Ono što nedostaje jeste promovisanje Mila Đukanovića u dužda republike! Agić Nurija - Uppsala/S

Izbrišite :ru-sib:Чорногорря (nepostojeća wikipedija) --Smooth O 19:41, 20 februar 2008 (CET)

Mogli bi ste ispraviti greshku koja katastrofalno bode ochi bilo kome ko se bavi Crnom Gorom. Sluzbeni jezik u CG je crnogorski. U ovom kontestu izostavljanje takve cinjenice vrijedja svakog Crnogorca, a to nije namjera ove wiki, ili jeste?Takodje skrecem paznju da nije uradjen update imena premijera Crne Gore.
Crnogorski jezik je sluzbeni jezik a u koristenju su ostali. Da li ovo znaci da na CG Enciklopediji treba da pishe Bosnjachki jezik? Onda zaista nema svrhe ni ispravljati "greshke" koje se nalaze tamo. Korektnost prije svega ali i neko obostrano postovanje nije na odmet. Sve najbolje i uspjesan rad na BH wiki.:)
Zato smo podebljali crnogorski? Je li vidite? --Pavone 18:50, 29 april 2008 (CEST)
Da, ali nema logike, nabrojani su svi ex YU jezici. Ne zelim ulaziti u neke rasprave, i koristim priliku da i vas pozovem na CG Enciklopediju i vase informacije o BH podijelite sa nama da ne bi dolazilo do nesporazuma i kreiranja nekih informacija koje nisu tachne. Ipak vi bolje znate informacije o vama, kao sto mi znamo o nama.:) Prijatan rad.

: Potrebna nam je referenca za jezike koji se govore u CG. Molim vas ako neko ima referencu neka je dostavi.--Late 19:29, 29 april 2008 (CEST)U ustavu nezavisne Crne Gore iz 2007 godine (izvor) stoji:
* Službeni jezik u Crnoj Gori je crnogorski jezik.
* Ćirilično i latinično pismo su ravnopravni.
* U službenoj upotrebi su i srpski, bosanski, albanski i hrvatski jezik.
--Smooth O 19:54, 29 april 2008 (CEST)
*Da, Ustav CG je referenca.  Iako se radi o sajtu jedne od CG politickih partija, izvor je vjerodostojan za referencu. Pozdrav Late.
* Dr Krsto Pižurica, Vojislav P. Nikčević kao njegošolog, Cetinje 2006.
* Žarko L. Đurović, Bard crnogorskog jezika, Cetinje 2006.

Hvala, sada moze neko od admina da stavi referencu. Nije mi bas jasno sta vam znaci sluzbeni jezik je crnogorski/ sluzbenoj upotrebi srpski, bosanski, albanski i hrvatski jezik? Da li je bosanski jedan od sluzbenih jezika u CG ili je nesluzbeni jezik koji se moze koristiti u sluzbenoj upotrebi? Pozdrav --Late 20:56, 29 april 2008 (CEST)
To znaci da je sve na crnogorskom jeziku, a manjine mogu da koriste i njihov jezik u skupstini u sluzbenoj formi, prevodi, formulari itd - po zahtjevu jednako.

Mogu da zakljucim da je skoro kompletan sadrzaj netacan. Crna Gora nije republika i valjda pravite razliku izmedju statusa i oblika vladavine?
*USTAV CRNE GORE
*DIO PRVI
*OSNOVNE ODREDBE
*Država
*Član 1
*Crna Gora je nezavisna i suverena država, republikanskog oblika vladavine.
*Crna Gora je građanska, demokratska, ekološka i država socijalne pravde, zasnovana na vladavini prava.
Drzava, historija, jezik i napomena, religija - kompletno netacne informacije. Zasto i cemu ovakve pisanije?
Mi se trudimo na CG Enciklopediji damo korektne informacije o svima, chak smo i vas pozvali da date vash prilog o vasoj drzavi, a ovdje se nalaze totalne dezinformacije i ruzne aluzije. Cak u sadrzaju gdje je religija oznacavate neke sukobe SPC i CPC  umjesto da su to ravnopravne pravoslavne institucije u CG. Po toj logici bi trebali napisati sve trzavice izmedju ovih i onih, svaki problem izmedju muslimanskih zajednica, itd. Nekorektan je takav nacin pisanja i predstavljanja Crne Gore. Ne shvatam iz kojih je ovo izvora prepisano, s kojom namjerom, ali ne djeluje ni malo korektno vec populisticki negativno. Ako niste zainteresovani da predstavite objektivno informacije, onda je korektnije eliminisati ovakve dezinformacije i zbog vasih postovanih korisnika.

:Polahko Crnogorac, nema ovdje niko ništa protiv Crne Gore :). Ako ima nekih nejasnoća, biti će ispravljene, ali kao što vidiš članak je zaključan zbog vandala. A naši admini nešto se uspavali, jer još juče sam tražio da promjene navode o jeziku ali nisu još stigli (ili se prave toše) --Late 17:57, 30 april 2008 (CEST)č
Late, zahvaljujem na korektnom stavu. "Dvoglavi orao predstavlja tradicionalnu Srpsku pravoslavnu Crkvu, " - ovo nije tacno. Dvoglavi orao je grb Crnojevica - Crnogorske dinastije.
"Anonimni izvor iz 753., O kraljevstvu Slavena, teritoriju Crne Gore naziva sastavnim dijelom Crvene Hrvatske."- Nema nikakve logike ni sa datumom ni sa faktima.    Pozdrav.:)
* Crnogorska Enciklopedija je detaljnija ali ono sto moze biti od koristi u ovoj formi moze se vidjeti sazeto je  ovdje

Odradite šta treba do večeras, a kada završite, javite mi privatnom porukom.. --Kal-El 20:05, 30 april 2008 (CEST)

:Ko se sad uspavao? :-) Uradite te izmjene, jer ja se gubim u stavkama koje treba ispraviti.. Nemam pojma o čemu se radi.. --Kal-El 23:25, 30 april 2008 (CEST)

Mozete li molim vas da izmjenite naziv Crne Gore. Vise nema u nazivu Republika. GDP PPP nije 3000 nego 10,600 i razne neke stvari. Kada ce to da bude promijenjeno?

Za GDP PPP morate navesti izvor. --Amir pitaj 08:32, 21 februar 2009 (CET)
Naravno. Evo: https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/mj.html (trazite GDP - per capita (PPP).

Otkljucacu Vam clanak pa ga preuredite, Kad zavrsite navedite to ovdje. Ako se prijavite mozete ga bez problema uredjivati. Pozdrav --Amir pitaj 22:26, 21 februar 2009 (CET)
Stavio sam i sacuvao, ali nece da pokaze. Mozete li vi da popravite to?

Ne jer na sablonu ne dostaju parametri pogledajte ovdje. Da ne mijenjamo citav sablon, dali te podatke mozete unijeti u formi privreda u samom clanku? --Amir pitaj 23:46, 21 februar 2009 (CET)
Evo dodao sam na pocetku, da ne dodajem novu sekciju samo zbog PPP. Hvala, mozete sad da zakljucate.

Najviši vrh crne gore je maja kolata na Prokletijama i iznosi 2534 metra

Na en.wiki, i sr.wiki piše da je najviši vrh Zla kolata--CER@ (ask) 10:31, 1 septembar 2011 (CEST)

http://bs.wikipedia.org/wiki/Bijelo_Polje
Bijelo Polje je treći grad po broju stanovnika u Crnoj Gori, a ne Pljevlja.

U članku se govori o okupaciji Duklje od strane Raške. Nije ponuđen nijedan izvor, kamo li kredibilan izvor za tako nešto.
Po toj logici Duklja je danas okupirana od Crne Gore a to je veoma glupo tvrditi, baš kao i u prvom slučaju.

...treba pisati Jezik, a ne Narod, mislim na tabelu desno. ;) --Mmm12 (razgovor) 12:05, 22 maj 2014 (CEST)

Crna Gora kopnenom granicom graniči s Hrvatskom 22km.


Razgovor:Baha'i

Baha'i religija je neovisna religija, nije sinkretizam, temelji se na spisima Osnivača, Baha'u'llaha. Članak bi trebalo uvrstiti pod Religija ili Vjera.

i had noticed that not only this translation but also couple of others have grammatical mistakes. For example: Baha'i je monoteisticna vjera - correct word is monoteisticka. Also for the word Light you don't say svijetlo - correct is svjetlo. svijetlo is word that is used to describe for example a light color and this term is not related to the word svjetlo - the Light. It would be better that such translations are done by a professional translator or at least a person with a good educational background.


Razgovor:Općina Gornji Vakuf/Arhiva 1

Amire, našao sam bolju sliku Gornjeg Vakufa, mislim da je OK što se tiče autorskih prava...
Pošto je ovaj članak o Vakufu, solidan, ali ima pravopisnih i gramatičkih grešaka i nekih rogobatnih rečenica, volio bih ga doraditi.
Ako ne sad, onda ti uploaduj sliku, jer je stavljena zabrana na članak...
Također i ona primjedba na Livno, još uvijek stoji: "balkanski" grad...jer nema smisla da se BH gradovi nazivaju na taj način, ako bi se tom logikom išlo na kraju bi od Livna postao grad univerzuma (space city :)...Emir Arven 20:21, 31 jan 2005 (CET)

Mislio sam da sam u životu vidio svašta, no...
"Interesantna je priča o rahmetli Mulagi Gavranoviću, koji je prihode za život ostvarivao prodajom voća i povrća sa svoga, u lokalnim okvirima, velikog posjeda. Nije imao svoje radne snage, nego je zapošljavao tuđu. Ostao je u sjećanju Vakufljana po tome što je nakon završetka poljoprivredne sezone, ostavljao mjesec dana za svoju dušu i odmor. Odlazio bi u Zagreb i odsjedao u hotelu ’’Esplanade’’ , a omiljena mu je bila kafana ’’Dubrovnik’’. Boraveći u Zagrebu i družeći se sa prijateljima, upoznao je za ove krajeve do tada nepoznato sjeme ’’slava’’ (glory of enkuizen), koje se već 40 godina uspješno gaji u Gornjevrbaskoj regiji. Čitao je mnogo. Veoma se rado družio sa školovanim ljudima. Poznata mu je bila izreka vjerovatno vezana za zemlju kao njegovu životnu preokupaciju: ’’Pismen zna bolje i kopati’’."
Priznajem-ostao sam bez teksta. Mir Harven 18:43, 17 feb 2005 (CET)

Neke informacije koje mogu biti od pomoći da im se stane u kraj:
inetnum:      217.14.208.0 - 217.14.211.255
netname:      VODATEL
descr:        Vodatel
descr:        Savska 66, Zagreb, Croatia
country:      HR
admin-c:      DJ1991-RIPE
tech-c:       DB8187-RIPE
mnt-by:       VODATEL-MNT
status:       ASSIGNED PA "status:" definitions
notify:       budor@vodatel.hr
changed:      budor@vodatel.hr 20021224
source:       RIPE
route:        217.14.208.0/20
descr:        VODATEL
origin:       AS25528
mnt-by:       VODATEL-MNT
changed:      budor@vodatel.hr 20021230
source:       RIPE
person:       Dean Janacek
address:      Vodatel d.o.o.
address:      Savska 66/VI
address:      10000 Zagreb
address:      Croatia
phone:        +385 1 6312 999
fax-no:       +385 1 6312 998
e-mail:       dean@vodatel.hr'''
nic-hdl:      DJ1991-RIPE
source:       RIPE
mnt-by:       VODATEL-MNT
changed:      budor@vodatel.hr 20030124
person:       Darko Budor
address:      Vodatel d.o.o.
address:      Savska 66/VI
address:      10000 Zagreb
address:      Croatia
phone:        +385 1 6312 990
fax-no:       +385 1 6312 998'''
e-mail:       budor@vodatel.hr
nic-hdl:      DB8187-RIPE
changed:      budor@vodatel.hr 20021003
source:       RIPE
mnt-by:       VODATEL-MNT
changed:      budor@vodatel.hr 20030124

Vandali iz Zagreba koji pokusavaju razvaliti članak

Asime, zaštiti članke BH gradova. Ne može proći na par dana, a da srpski ili hrvatski nacionalisti ne krenu u zijan...

Na stranu vandalsko ponašanje, dio primjedaba u tekstu ke istinit:
*velik dio, zapravo većina Muslimana/Bošnjaka se u 2. svj. ratu borio u snagama NDH
*Partizansko groblje je kič, i to primjer vandalizma, nastao na oskvrnuću katoličkog groblja.
Te, i još neke činjenice, valja spomenuti u članku o Uskoplju/Gornjem Vakufu. Mir Harven 11:24, 20 feb 2005 (CET)

Amire, sliku možeš vratiti, provjerio sam! Posudio sam sliku sa Gornji Vakuf On Line Group, a ne sa gornjivakuf.net! Sto se tiče administratora te grupe, slika je slobodna za distribuiranje!!!Emir Arven 11:08, 27 feb 2005 (CET)

ok, vratit cu je. - Asim.L

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Općina Gornji Vakuf/Arhiva 1


Razgovor s korisnikom:Esma~bswiki

Esma, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. --Emir Kotromanić 22:06, 27 novembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Esma. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Esma~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:25, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:48, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Napoléon Bonaparte

nije sveta helena nego sveta jelena
sveta je jelena samo na srpskom --Harač 14:40, 28 novembar 2005 (CET)
Tekst prebacen sa clanka Napoleon

Napoleon Bonaparte(15.avgust 1769.-5.maj 1821.) je bio general Francuske revolucije, i vladar Francuske kao Prvi konzul(Premier Consul) Francuske republike od 11.novembra 1789. do 18.maja 1804.,onda kao car Francuza(Emepreur des Francais) i kralj Italije pod imenom Napoleon I od 18.maja 1804. do 6.aprila 1814.,te kasnije nakratko od marta do 22.juna 1815..
Napoleon nije učinimo mnogo da razvije nove vojne strategije,osim što je izmislio novi sistem stavljanja granata u topovske baterije,ali je bez pogovora koristio visok kvalitet tadašnje francuske vojske(koja je bivala konstantno reformisana od raznih revolucionarnih gardi) da ostvari planove i dobije neke velike bitke.Njegove vojen akcije i strategije se još izučavaju na vojnim akademijama širom svijeta,i smtra se jednim od najvećih vojskovođa svih vremena.U perioud,nešto dužem od jedne decenije uspio je da uspostavi vlast u najvećem dijelu zapadne i srednje Evrope,osvajanjem ili stvaranjem savezništva sa nekim evropskim silama,sve do svoje katastrofalne invazije na Rusiju 1812. godine,a nakon toga i poraza u Bitci kod Leipziga u oktobru 1813.,što je dovelo do njegove abdikacije(odstupanja sa vlasti),nakon čega odlazi u izgnanstvo na ostrvo Elbu.Iznenadno je napravio povratak na političku scenu,tzv. 100 dana (les Cent Jours),ali je poslije toga ponovo teško poraen u bitci kod Waterloo-a,u današnjoj Belgiji 18.juna 1815. godine.Nakon toga slijedi predaja Britancima i jegovo izgnanstvo na ostrvo Sveta Helena,gdje je i umro šest godina nakon toga.

Rođen je kao Napoleon Buonaparte(na Korzici Nabulione ili Nabolione),u gradu Ajjacio na ostrvu Korzici,15.avgusta 1769. godine,samo godinu dana nakon što je ostrvo predano Francuskoj od Republike Genove.Kasnije je uzeo ime,koje je zvučalo više francuski,Napoleon Bonaparte.Njegova familija je bila iz plemstva,i živili su na Korzici.Njegov otac Carlo Buonaparte,advokat,imenovan je zastupnikom Korzike na dvoru Luja XVI,1778. godine,gde je ostao nekoliko godina.Ali ipak,najveći uticaj na Napoleona je imala njegova majka Maria Letizia Ramolino.Njen je čvrsti i strogi odgoj uspio ukrotiti nestašnog Napoleona,kojeg su tada,kao djeteta,zvali "Rabullione(Buntovnik)".

Napoleon je imao jako uzbudljiv život.Njegov otac je bio aktivan u pokretu,koji je Korziku htio odvojiti od Genove,i zato je lesto bježao po cijeloj Korzici,a vojnici Genove su ga pratili i hapsili cijeli njegov radni vijek.Letizia je bila trudna sa Giuseppeom(francuski naziv je Joseph) i Napoleona u utrobi,za vrijeme proganjanja njezinog muža Carla.
Napoleon je rođen na jednom tvrdom kauču,u staroj kućici njegovih roditelja.Bio je drugo od osmero djece.Letizia je bila jako religiozna,i nazvala je Napoleona prema staroj egipatskoj religijskoj figuri.
Napoleonovi roditelji su bili veoma obzirni prema svojoj djeci.Njemu i Giuseppeu su dali uništenu sobu,u kojoj se mogu igrati.Tu su se najčešče hrvali i igrali dječjih igara.Napoleon je kao dijete dobio nadimak Rabullione,što znači "onaj koji se za sve buni i sve ga zanima".
Kao mladić je bio jako nizak rastom,ali je bio jako temperamentan.Iako je bio puno manji,i godinu dana mlađi,često puta je pretukao svog starijeg brata Giuseppea.Ovakvu je temepramentnu narav zadržao cijeli život.
Napoleonova majka,Letizia,je bila jako religiozna osoba.Bila je pobožna katolkinja.Odlazila je na misu svaki dan,kad je bila u gradu.Ona je prenijela vjesrak uvjerenja na Napoleona u njegovom djetinjstvu i mladosti.Tjerala ga ja na misu svake nedjelje,a kad ne bi došao,ili bi pobjegao,svaki put ga je istukla i ošamarila.U daljnjim godinama života Napoleon je gubio religioznost i nije bio toliko pobožan.Jedan od glavnih uzroka je bila činjenica da se školovao u Briennu,Francuska,gdje je katolička vjera tretirana kao odvratna i sa gađenjem.
Napoleon je imao jak superego,i bio je jako samouvjeren.Njegova majka ga je kao djeteta tjerala da prati svog oca kriomice,dok je on odlazio u lokalnu gostionicu.


Razgovor s korisnikom:Samardzija~bswiki

Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. Emir Kotromanić 20:41, 28 novembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Samardzija. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Samardzija~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:50, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Micko~bswiki

Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. Emir Kotromanić 20:42, 28 novembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Micko. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Micko~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Rudo

Rudo je osnovano 1555. godine. Osnivac je Mustafa Pasa Sokolovic, bratic nadaleko poznatijeg Mehmed Pase Sokolovica, velikog vezira Osmanskog carstva. Mehmed Pasa Sokolovic je odveden iz Rudog, selo Sokolovici, kao djecak, da bude sultanov vojnik. Kao veoma pametan i inteligentan djecak brzo se penjao stepenicama uspjeha u Osmanskom carstvu i dogurao do neslucenih visina. Bio je veliki vezir u trajanju od 14 godina i to za vrijeme sultana Sulejmana velicanstvenog. Zagovarao je diplomatiju umjesto nasilja, saradnju sa Evropom umjesto neprijateljstava, vizionarski planirao prokopavanje Sueca i druge globalne projekte. Sagradio je na Drini cupriju i mnoge druge objekte sirom svijeta. Pisac Ivo Andric, inspirisan zivotnom pricom Mehmed Pase Sokolovica napisao je roman Na Drini Cuprija, za sta je nagradjen Nobelovom nagradom za knjizevnost. Njegov sestric, Ferhat Pasa Sokolovic iz Rudog je stolovao Banja Lukom, gdje je podigao velelepnu dzamiju, koja se zvala Ferhadija. Danas glavna ulica u Sarajevu nosi ime Ferhadija, po ovom, jos jednom odvaznom Rudjaninu. Gore pomenuti Mustafa Pasa Sokolovic je bio Budimski vezir duzi niz godina.
Interesantna je porodica Sokolovica sa jos jednog aspekta, jer je dala tri Srpska patrijarha. Poznato je da je u 16. vijeku Makarije Sokolovic ponovno uspostavio Pecku patrijarsiju, koja je prethodnih 100 godina bila izvan funkcije. Istorijska gradja kaze da je Mehmed Pasa Sokolovic dozvolio svom rodjaku Makariju Sokolovicu da obnovi rad Pecke patrijarsije i da otvori period saradnje Osmanskog carstva sa Srbima.
Porodici Sokolovica iz Rudog imaju sta zahvaliti i Pravoslavci i Muslimani, i Osmansko carstvo i Srbija, i Bosna i Hercegovina i Dubrovnik (Mehmed Pasa je bio zastitnik i prijatelj Dubrovnika) i obicna raja sirom svijeta, gdje je on svojom dobrotom i mudrim vladanjem ukazivao i zapocinjao partnerstvo sa Evropom kroz diplomatsko rjesavanje problema. Neki istorijski izvori kazu da je bio nenasilan i da se zgrazavao nad nasiljem i torturom. Tada je, u 16. vijeku, prognozirao da ce Evropa uznapredovati i da se Osmansko carstvo pod hitno mora reformisati ako ne zeli da izgubi korak sa svijetom.
U svom selu Sokolovici, Pasa je sagradio dzamiju ocu i crkvu majci. Nevjerovatan covjek bijase taj Mehmed Sokolovic iz Rudog.
Rudo se tako razvijalo i napredovalo  do 1896. godine, kada ga odnese nabujala voda rijeke Lim. U toj velikoj poplavi nista nije ostalo od prelijepog grada, starog tada oko 330 godina. Prije toga su jos dvije nemani bile ugrozile grad Rudo, prvo bijase kuga, posle toga vatra, ali Rudo ne izdrza pod naletom vode i tako skonca 330 godina Rudog na lijevoj obali Lima.
Nakon toga, Austougarska vlast pravi plan za izgradnju Rudog na desnoj obali Lima, na obliznjem uzvisenju. Rudjani su tad odlucili da pobjegnu sto dalje od rijeke. Pedantna Austrougarska vlast je tada napravila urbanisticki plan i po njemu izgradila novi grad Rudo. Po tome je Rudo, prvo mjesto u BiH, koje je napravljeno po standardima urbanistickog planiranja.
Period izmedju dva rata (prvi i drugi svjetski rat) je period procvata Rudog. Cvjetala je trgovina, transport, zanastvo, kulturni i sportski zivot. To je jednostavno bilo bajkovito vrijeme, kojeg se najstariji sjecaju sa sjetom. Na pocetku drugog svjetskog rata, odigra Rudo jos jednom svoju istorijsku ulogu. 22. Decembra 1941 godine u Rudom je drug Tito osnovao Prvu Proletersku brigadu, kada je krenuo organizovani ustanak naroda i narodnosti Jugoslavije za oslobodjenje od mrskog fasistickog okupatora i njegovih domacih saveznika i izdajica, olicenih u Cetnicima i Ustasama. Krenula je Prva Proleterska iz Rudog i stvorila SFRJ, stvorila drzavu kakvu svijet do tada nije vidio.
I na kraju se mora naznaciti i jedna odgovornost Rudog iz zadnjeg rata 91.-95., a to je propustena sansa da se u Rudom formira jos jednom Prva Proleterska brigada, koja je trebala povesti konacnu borbu protiv Ustasa, Cetnika, Mudzahedina i drugih huskaca i zavadioca. Rudo to nije uradilo i snosi veliku odgovornost na koncu 20-tog vijeka.
No, ako je vjerovati predskazanju, Rudo ce pokrenuti mnoge pozitivne procese na pocetku 21-og vijeka i biti generator pozitivne energije, mira i razvoja, upravo onako kao su to kroz istoriju radili velikani povezani sa gradom Rudo: Mehmed Pasa, Tito i mnogi drugi koje je Rudo dalo.

RUDO JE MALO NASELJENO MESTO.U NJEMU ZIVI OKO 11 HILJADA STANOVNIKA.VECE REKE SU LIM I UVAC...


Gorane, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima. Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. --Emir Kotromanić 11:51, 1 decembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Gorann Andjelkovic. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Gorann Andjelkovic~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:26, 17 mart 2015 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Gorann Andjelkovic~bswiki