Razgovor:Hasanaginica

Kako balada nastala u Hrvatskoj i pričom vezana uz Hrvatsku može biti " bosanska i bošnjačka" ???

idi na hr. pa se provaljuj živ bio dosta mi je i vas i hrvatstva vašeg --Harač 16:13, 19 decembar 2005 (CET)

::Hasanaginica je nastala u tadasnjoj Bosni tj. Bosanskom pasaluku, u bosnjackoj sredini, s temom koja govori o bosnjackom plemstvu...Tuzno je da je Hrvati svojataju na osnovu logike koja je identicna srpskoj mitologiji...A jos tuznije je sto ovi koji je svojataju niti su je procitali, niti bi je razumjeli kada bi je procitali, jer je tema bosnjacko-begovska s posebnim islamskim prizvukom.--Emir Kotromanić 19:51, 19 decembar 2005 (CET)

Sugeriram da se tekst o Hasanaginici/Asanaginici blago preuredi i oslobodi pretpostavki za koje nema indicija.
Nema indicija da je balada prenošena s koljena na koljeno, jer nije zabilježena nijedna verzija osim onu koju je Fortis prepisao, vjerojatno kod Giulija Bajamontija u Splitu. Sve kasnije verzije su ovako ili onako nastale preko Vukove (jer sadrže neke evidentne njegove umetke, poglavito one izmjene koje je unio jer nije bio kadar razumjeti bošnjačke pojmove u njoj).
Dok ne bude drukčijih dokaza, baladu treba smatrati autorskim djelom, a ne narodnom pjesmom. Ona jest pisana u metrici i u stilu narodnog stvaralaštva, ali tako su činili i drugi autori u ono doba, pa nam ne pada na pamet da Umihanine "Sarajlije" ili Firakijev "Mazhar" samo stoga uvrstimo u narodnu književnost.
Termin "morlački" istumačen je neadekvatno.
Naravno da je Hasanaginica nastala u Bosanskom ejaletu (pašaluk nije precizan termin), naravno da su i autor(ica) i likovi pripadnici etničkog i vjerskog sloja koji se danas naziva bošnjačkim, pa je po tim kriterijima ona i bosanska i bošnjačka. Otvoreno je pitanje može li je se smatrati (i) hrvatskom zato što je nađena u Splitu, ili zato što su Zadvarje (ako je muž zaista bio Asan-aga Arapović) i Imotski danas u Hrvatskoj. I Temišvar je sada u Rumunjskoj, pa to ne znači da (i) rumunjskoj književnosti pripada "Daj mi da se obveselim".
Usput, ne bih insistirao na obliku: Hasan-aga. Prezime preostalo na terenu glasi Asanović, što pokazuje da se "H" nije baš izgovaralo.
Interpretacija pjesme je pomalo traljava. Bilo bi se bolje držati onoga što je pisala Hatidža Krnjević.
--Inoslav Bešker 18:30, 7 august 2006 (CEST)

Ali skoro isti tekst postoji na hrvatskoj wikipediji. Ne razumijem zašto južnoslavenski narodi vole komplikovati? Ja preporučujem da Vi počnete blago preuređivati ovaj članak ako posjedujete tačne podatke koje možete potkrijepiti. Samo nas ne tjerajte da se isključi i ono najmanje bošnjačko, kao što su to uradili u članku na hrvatskoj wikipediji. Stvarno se nekad razočaram u sve što "krasi" ove naše narode :) --Haris 18:44, 7 august 2006 (CEST)

Otkada je to Asanaginica bosanska i bošnjačka narodna balada? Nit je nastala u Bosni nit su je ispjevali Bošnjaci. Njeni tvorci su nesumnjivo pripadnici hrvatskog naroda.
Zanimljivo da Bošnjaci, koji su tako osjetljivi na svojatanje i falsificiranje svoej povijesti i narodne baštine tako olako čine to isto. Imoćanin

:Asanaginica i nije bošnjačka balada, ali je zato Hasanaginica :) valjda što se u njoj pjeva o bošnjačkim bezima iz Imotskog koji je bio dio tadašnje bosanske države koja se zvala Bosanski pašaluka :) Emir Kotromanić 14:47, 25 decembar 2006 (CET)
U Imotskoj krajini se h guta kao i u 'Ercegovini, i izvorni naziv balade je Asanaginica. To što govori o govori o begu i što je nastala u doba kad su ti predjeli bili dio Bosanskog pašaluka ne znači da je bosanska i bošnjačka. Po toj logici onda sevdalinka U Stambolu na Bosforu nije bosanska i bošnjačka nego je turska jer govori o turskom paši i nastala je u doba kad je Bosna bila Osmanskog carstva. Hvala Bogu, za tu sevdalinku nitko ne tvrdi da je turska pa bih molio da se za Asanaginicu ne tvrdi da je bosanska i bošnjačka jer nije nastala u Bosni i nisu ju stvorili Bošnjaci.
P.S. Bosanski pašaluk nije bio država! Imoćanin

::Nije valjda da govorite 'rvatska :). Inace, Hasanaginica je bosanska i bosnjacka balada jer je nastala na arhaicnom bosanskom jeziku, u okrilju bosnjacke begovske kulture u tadasnjem Bosanskom pasaluku, a paralela sa "Stambolom na bosforu" je zapravo dobra, posto je ovo izvorna turska pjesma, a na bosanski je prepjevana tek 1920. i neke. Medjutim pretpostavimo da si potrefio dobro poredjenje, npr. neka hipoteticka sevadlinka "O strumfovima na Bosforu" bi bila bosanska, a ne turska zato sto je nastala u okrilju ove kulture, na bosanskom jeziku, a ne u okrilju turske, a to sto pjeva o strumfovima je manje bitno. Naravno da Bosanski Pasaluk nije bio drzava u danasnjem poimanju drzava, ali u ondasnjem kontekstu je bio drzavotvorniji od mnogih danasnjih drzava. Ako ti je lakse, konstatovat ćemo da je Bosna bila pašaluk i samo pašaluk :) Inače, na pogrešnom mjestu diskutuješ o članku, za to postoji stranica za diskusiju...Emir Kotromanić 15:55, 25 decembar 2006 (CET)
Nastala na arhaičnom bosanskom jeziku, hmm. Ja bih rekao da je nastala na arhaičnom hrvatskom jeziku što uopće ne bi bila imalo pogrešna konstatacija. Koja bi bila razlika između arhaičnog hrvatskog i arhaičnog bosanskog?

:Po tome što ga ti ne razumiješ, a ja uživam u njemu. Jesil ti uopće pročitao Hasanaginicu? Jesil ikada gledao predstavu? Jel ti znaš šta je bošča, a šta kaduna, je li razumiješ kad se kaže malehno ili ti "h" zapara uši? Mene ovo podsjeća na one koji kažu da je "Derviš i smrt" srpski roman, a 90% ih nije nikada pročitalo Derviša, 99% ne znaju da Derviš počinje bismilom, 99,9% ne zna šta je bismila, a da zna onda bi se kolektivno upucali. Hvala bogu mi nismo taka japija da se ćapamo za tuđe jer nam nikad nije falilo ni pjesama, ni romana, ni sevdaha, ni rockera, ni glumaca, ni režisera, ni slikara, ni fudbalera, međutim žalostan je fakat da postoje mali bolesni ljudi kojima je jedini cilj u životu da ukradu, da naprave zijan, i da kažu kako je nešto srpsko ili hrvatsko, kako je to njihovo povijesno iliti istorijsko pravo na ovo ili ono?! Zar još niste skontali koliko se brukate. Meni je Šenoa drag, ja volim Zlatareovo zlato, ali ne uživam u njemu kao u pomenutoj Hasanaginici, poštujem ga i učim o drugoj kulturi, ali ne pada mi na pamet da kopam po kvazidokumentima, izjavama intelektualnih degena koji se bave brojanjem krvnih zranac u djelima, niti tražim neki podatak o tome jel nekom daidža bio Hrvat, a pradedo Srbin. Jel znaš šta je daidža? Nemaš pojma.Emir Kotromanić 17:26, 25 decembar 2006 (CET)
Što se tiče bošnjačke begovske kulture, ne razumijem na što se konkretno misli.

:Pa skonto sam ja to. Naravno da ne razumiješ. A kako bi bogati? Emir Kotromanić 17:26, 25 decembar 2006 (CET)
Jedini strani kulturološki element u baladi su turcizmi i eventualno titula age, bega i kadije. To je sve dio turske kulture, sad što su ti elementi turske kulture s vremenom postali i bošnjačkim ne znači da je balada automatski bošnjačka. Balada je nastala na hrvatskom etničkom prostoru i među hrvatskim narodom koju ju je i učuvao kroz stoljeća, meni je skroz neshvatljivo kako netko iz Sarajeva ili Tuzle sad odjedanput može to smatrati svojom baštinom i tvrditi da je to naslijeđe Bošnjaka, a Bošnjaka nema ni blizu Imotske krajine. Znaš ti uopće gdje je Imotski?

:Jel ti znaš šta je kultura? Iskreno govoreći, mislim da se brukaš...Emir Kotromanić 17:26, 25 decembar 2006 (CET)
P.S. Ja uvijek ovdje raspravljam jer sam zaključio da se na stranice za diskusiju nitko živ ne odazivlje što god čovjek pisao osim ako ti se ne potrefi da bude velika posjećenost članka kad ti to napišeš. Imoćanin

:Nisu ovdje ljudi opterećeni nacionalnim anahronizmima. To je odvratno kao i kopanje kostiju po mezarjima, zato se ljudi radije ne žele spuštati na takav nivo i takve diskusiju. Šta bi mi bez vas iz Zagreba i Beograda? Ta beogradsko-zagrebačka veza je pokušala da uništi karakter našeg društva, i činilo se da ga je uništila. Ali eto baš sinoć, moja raja i ja se fino proveselili za ponoćku, i muslimani i pravoslavci i katolici, falio nam je jedino jevrej, jer naše međusobne veze ne može uništiti neki degen iz neke susjedne akademije kvazinauka kojem je cilj da zatefteri nekog insana ili njegovu pjesmu u naku antologiju "povijesnih" figura, "hrvatskog etničkog prostora" ma šta da to značilo. Hasanaginica je bosanska jer je mi svi razumijemo, moj jaran, katolik je bolje razumije od tebe koji pojma nemaš šta tamo piše, isto kao što i ja kao musliman znam sve o njegovom imendanu, gospojini ili Božiću. Nas dvojica smo jedno, a ti i on ste stranci, baš kao ti i ja. Hasanaginica je i bošnjačka zato što je Hasanaginica pekla baklavu ko moja nana rahmetli. Jel tebi mater ikad napravila hurmašice ili baklavu?  Ti to ne razumiješ, znao ne znao definiciju kulture...Emir Kotromanić 17:38, 25 decembar 2006 (CET)
Čekaj, kolega, jel ja tebi izgledam ko netko tko se bavi svojatanjem tuđe baštine i kulture i ovoga ili onoga?

:Da. Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)
Upravo je to vaš postupak. Za nešto što nije nastalo u Bosni i što nisu stvorili Bošnjaci vi kažete da je bosansko i bošnjačko.

:To je nastalo u Bosni, tadašnjoj, na bosanskom jeziku u okrilju Bošnjačke porodice. Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)
Samo zato što se spominje neki beg, kaduna, a bogme i pendžer na jednom mjestu, vi mislite da je to automatski vaše.

:Ne. Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)
Aj ti posjeti jednom ovdje nas u Imotskoj krajini pa vidi kako mi govorimo, pa ćeš vidjeti da svatko zna da je daidža brat s majčine strane, kaduna žena, pendžer prozor, bašča vrt itd. I da svaka domaćica zna napravit pitu.

:Pa bosanski je ostavio naravno veliki uticaj na govor u Imotskom koji je bio dio Bosne. Inače, vidim ja da ti mene nikako da uhavizaš. Ko pominje bašču, ja sam pitao za bošču. To ti je ko nebo i zemlja. Radi se o mahrami. Jel i to trebam objašnjavat. A kaduna je hanuma u prijevodu. Kontaš, a logično da je žena ta nije svemirac. Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)
Ja Asanaginicu savršeno razumijem, i znam ja napamet izreći, samo u onom izvornom izdanju, govorenu ikavicom i bez h kojeg u originalu nema.

:I u bosanskom jeziku postoji ikavica, pa šta? Što se tiče slova "h", za domaću zadaću pronađi original, pronađi dio sa bešikom i onim maksumom kojeg je stavljala u bešiku i naćeš slovo "h" baš u originalnoj varijanti :) Vala si ti to meni slabo čit'o, slabo...ponovo...Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)
Vi ste to promijenili da bi je pobošnjačili, izgleda.

:Ne, to je zavjera masonskog tajnog saveza. Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)
I meni nije trebao neki bošnjački intelektualac da svijetu obznani kako je to BOSANSKA I BOŠNJAČKA balada pa da ju čitam i uživam u dodanom h, nego me mater naučila i dido mi svaku večer pivao uz gusle.

:Pa zar uz gusle, tobe jarabi? Pa đe će uz gusle Hasanaginicu. To ti je ko da jedeš ćevape sa pekmezom. E baš ti je dido genijalac :) A ova promjena imena iz Hasanaginice u Asanaginicu je stvarno smiješna. Pa čovjek se zvao Hasan (ko onaj naš iz Bajerna), ime Asan ne postoji...Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)
Kao što rekoh, budući da u nas svatko zna šta je kaduna i daidža, onda ti je valjda jasno da i Hrvati imaju u svojoj kulturi dosta orijentalnih elemenata, nisu samo Bošnjaci koji ih u ovim krajevima posjeduju, prema tome tvrdnja da je Asanaginica bosanska i bošnjačka samo zato što je perfektno razumijete pada u vodu, jer ju i mi razumijemo jednako koliko i vi!

:Ne tvrdim ja samo zato što je razumijem bolje nego bilo ko u Imotskom. Nego zato što je nastala u bošnjačkoj sredini, begovskoj porodici. Poznata je stvar da su kmetovi tada bili kršćani, pa nije ni čudno što se sačuvala u usmenoj tradiciji, jer su begovi imali svoje kmetstvo itd. Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)
Za poredbu, razumiješ li ti što znači ono sičanj ili veljača u poveljama bosanskih banova i kraljeva, kod datuma? Ili ti treba prevesti da je to januar, odnosno februar? A svaki Hrvat zna na koji je to mjesec bez razmišljanja. Je li to znači da je povelja hrvatska zato što ju mi bolje razumijemo? Imoćanin

:Čuj razumijem li. U bosanskom jeziku je pravilno i srpanj kao i juli, iliti kolovoz odnosno august...to su narodni mjeseci karateristični za Slavene...Inače pridružujem se na ignore listu...Poselami u Imotskom, fakat i nemoj ništa zahatorit, ja sam već oguglao na vas padobrance koji ovdje dolijećete svaki dan sa nekom fiks idejom vezano za Bošnjake, pa mi onda ovo sve šegali pada :) i odmori malo s tim prebiranjem šta je čije, za promjenu pročitaj prvo, doživi, spoznaj...Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)

Ko je za to da ignorišemo ovu i slične buduće (meni već pravo dosadne) provokacije i pošaljemo svakog besposlenog na neki forum da tamo ćaska o svojim idejama?

Za:

:-- Amer Zeherović Poruka 23:57, 25 decembar 2006 (CET)

:--Haris 00:10, 26 decembar 2006 (CET) Da! Koliko samo energije i teksta se potroši na redovno ubacivanje i upućivanje o tome kako su Bošnjaci i sve njihovo izmišljeni!

:--Emir Kotromanić 03:30, 26 decembar 2006 (CET)

:--Kahriman 15:02, 26 decembar 2006 (CET)

Protiv:
Ma gonite se da ne kažem di sa tim svojim pričama. Čuj li vaše jadikovke, vas se uvijek napada, je li? A kradete sve redom od Asanaginice (ne Hasanaginice, za vašu informaciju u Imotskoj krajini i zapadnoj Hercegovini h se uvijek nastoji izbjeć, a nikad se ne forsira kao u Bosni, to je nebo i zemlja: bosanski i hercegovački izgovor, kad ste već tako pametni, znate li dešifrirati šta u nas znači aviz?), pa do nobelovaca (često se čuje da su Bošnjaci imali tri nobelovca, a cijela BiH je imala dva nobelovca od kojih ni jedan nije bio Bošnjak) i šta ja znam što sve ne kradete.
Kad ste tako osjetljivi na svoju povist, raspitajte se koga se krunilo na Duvnu i čiji je Bihać bio glavni grad i takve stvari pa onda pljujte na Hrvate da vam kradu što nije njihovo.
Što se tiče gusala, dođi fukaro ovdje u nas pa vidi kako se Asanaginica sve izvodi i kako prepričava pa onda seri. Molim te lijepo neki mi ljubitelj bošnjačke književnosti tamo iz Sarajeva ili Zenice govori kako on voli ono h u Hasanaginici, kad ti se Asanaginica sviđa, što ju ne čitaš onako kako je iskazivana u pero, nego ti je triba prevodit da ijekavicu i dodavat h da bi je shvatio. Nije ti Asanaginica neki sevdah sa čaršije zadimljene smradom od ćevapa, to je pisma na kamenu i kršu nastala, skroz drugi svit od onog u kojem ti živiš, ali ko će to tebiobjasnit. Mrš
* Do sada se nisam uključivao u raspravu jer sam smatrao da je bespredmetno (ima jedna stara, prosta izreka koja kaže nekima je lakše u guzicu utjerati nego u glavu). Eh pošto ste postali bezobrazni i prešli granicu bilo kakvog ukusa napominjem da će poslije bilo kakvog sličnog ispada s Vaše strane uslijediti blokiranje i onemogućavanje uređivanja ove Wikipedie. Ado 09:52, 26 decembar 2006 (CET)

Vaši zadnji komentar prelazi granicu pristojnosti i kulture, o kojoj očito nemate pojma (najjednostavniji primjer je vaš  priprosti rječnik). Ja bih vas zamolio da ne trošite svoje i naše vrijeme ovakvim diskusijama koje ne vode nigdje. I sljedeći ovakav istup (vaš posljednji komentar) će rezultirati vašim blokiranjem. Za Imotski ne znam, ali na bosanskoj wikipediji postoje pravila ponašanja koja se moraju poštovati.  --Kahriman 15:02, 26 decembar 2006 (CET)

Glupih argumenata na obje strane. Hasanaginica je bošnjačka zato što u njoj ima bošča, daidža, beg, bešika itd?! Vidimo da se tu radi o kategoriji riječi koje se zovu turcizmi. Dakle, sve što ima turcizam, mora da je bosansko i bošnjačko? Pa i u mnogim dijelovima Hrvatske se govori turcizmima, to nije isključivo bosanska i bošnjačka jezična baština, induktivno zaključivanje ovdje ne dovodi do točnog zaključka. Ja sam, osobno, iz krajeva u kojima se ne govori tako, i taj govor mi je poprilična nepoznanica, no znači li to da Hasanaginica automatski ne pripada mojoj baštini i nasljedstvu moga naroda? Po toj logici, većina književne baštine srednjovjekovne Bosne pripada Hrvatima, jer su npr. natpisi na stećcima pisani jezikom kakav se i danas susreće u čakavskim krajevima Hrvatske. Istina da bi svaki Bošnjak ili neki drugi Bosanac bolje razumio Hasanaginicu od većine Hrvata, no isto je tako istina da moja, gotovo pa nepismena baka bolje razumije svaki natpis sa stećka od ikojeg Bosanca. Kod nas se i danas upotrebljavaju izrazi kao se(Se leži...), ne provodi se vokalizacija (bil, ležal), govori se ikavicom (nevista) i šćakavskim govorom. Daje li to meni pravo da svojatam stećke?
A budući da postoji sukob oko nacionalne pripadnosti (H)asanaginice, onda bi bilo poželjno da se u članku to spomene i potkrjepi literaturom, jer je smisao wikipedije da prikazuje činjenično stanje, a ne nečije stavove i želje.--78.3.42.25 11:44, 20 mart 2008 (CET)
Bošnjaci se ponašaju isto kao i hrvatski i srpski nacionalisti, a samo blijedo pokušavaju dokazati nekakvu svoju korektnost. Bosanskim Srbima i Hrvatima se cijelo vrijeme nameće da nisu Hrvati i Srbi nego bosanski katolici i pravoslavci, a istovremeno se muslimane s hrvatskog područja (Imotski) naziva Bošnjacima, iako bi bilo puno logičnije reći da su bili Hrvati koji su prihvatili islam. Ako mogu postojati bosanski katolici, što ne bi mogli postojati hrvatski muslimani? A očito je da su postojali, jer su se mnogi ljudi koji su dolazili s nesumnjivo etnički hrvatskog prostora islamizirali s dolaskom Turaka.
Ili Srbi koji su prihvatili islam. Ili Židovi, možda. Romi. Slovenci. Česi. Vlasi. Što te briga tko su, prihvatili su islam prije 500 godina, u 500 godina su se toliko izmiješali da slobodno mogu biti i Kinezi. Stvarno je dosta više te podjele Bosne na islamizirane Hrvate i Srbe.

Zar smo zbilja toliko glupi da se ne vidi jedna činjenica. Hasanaginica jest bošnjačka pjesma, nitko to ne bi trebao pobiti. Ali postoji i druga strana medalje, koja kaže, da ona jest i hrvatska pjesma. Kako sad pa to? Vrlo jednostavno. Rasprave koje govore o tome, Imotski je bio ovdje, sad je ondje,...su glupe, jer je na području Imotskog živilo više vjera i običaja. Tematika, kao mjerilo pripadnosti nečeg, to je potpuno stupidno, pa pogledajmo Gundulićevo najveće i najvažnije djelo, Osman, da je to tako, onda bi to djelo pripadalo Turskoj. I na kraju, moje mišljenje, koje dolazi iz već izrečenog. Uslijed zajedničkog života, postojale su i postoje zajedničke stvari. I stoga, Hasanaginica, po meni jest oboje i bošnjačka i hrvatska. --Frano Milić 13:25, 5 mart 2009 (CET)

Sto se tice nobelovaca, nijedan BH nobelovac nije bio Bošnjak zato sto su se u to vrijeme djelile nobelove nagrade onom covjeku za koga se uspostavilo da je najvise mrzio Turke a ne iz nekih naucnih ili pismenih razloga.
Sto se tice Imotskog, Splita, i Hlivna, želim podsjetiti štovanu gospodu da je drzava Bosna bila osvjena od strane Turaka prvenstveno od Sultana Fatiha 1463 kada je osjekao glavu posljednom Bosanskom Kralju Tomaševiću i kada je Sultan Bajazit pokorio Stjepana V. Kosaću 1482. U sastavu drzave Bosne je bio Zadar i Bar sto danas pripadaju drugim drzavama.  Želim Vas takodjer podsjetiti da Zadar i Dalmacija nisu pripadali prije toga Hrvatsko-Ugarskoj Monarhiji i da je cjela Dalmacija od Zadra do Bara bila Bosanska a nikad Austro-Ugarska odnosno Hrvatska kako to Vi danas želite nama prikazati.
Kada je Bosna bila osvjena od strane Otomana, Bosna je bila podjeljena na više Sandzaka. Sarajevski Sandžak, Banja Lučki Sandžak, Hlivanjski Sandžak (Livno), Kliški Sandžak (Split), Krčki Sandžak (Knin), Hercegovački Sandžak, Yeni Pazarski Sandžak, itd.
Srpske odnosne Hrvatske ekspanzionističke priče normalno postoje ali nedostatak Srpskih a pogotovo Rimsko Katolickih crkvi je dokaz da su te priče samo to, ekspanzionističke.  Naime, u Von Bismarck-ovoj BIH do rata 1992g. nije bilo 20 Rimsko Katoličkih crkvi u BIH mada nije bilo puno više ni Srpskih.  Von Bismarck-ova BIH je najvjerojatnije naseljena od Austro-Ugarske okupacije s agrarnim reformama koje su nastavljene i u vrijeme Kraljevine Srba, Hrvata, I Slovenaca, Kraljevine Jugoslavije, Nezavisne Države Hrvatske, i Socialističke Federativne Republike Jugoslavije.
Nodi
Kakve su to gluposti o nobelovcima? Hahaahaahaaa,zar je Vladimir Prelog mrzio Turke? I kakve imaju veze njegova otkrića u kemiji s time? A ni Andrić nije mrzio Turke. Svi smo se mi u mladosti (osim vas muslimana) čudili kako je hladno i neutralno opisivao Turke. Stvorio je podjednak broj pozitivnih i negativnih turskih likova. A da je i mrzio Turke, pa šta onda? kao da su oni bili cvijeće? Napravili su sranja u ovim prostorima da će trebat još petsto godina za popravak. A Nobelovu je nagradu dobio samo zato što je bio genijalni pisac. I šta ste vi Bošnjaci toliko osjetljivi na Turke? najradije bi ih vratili? dajte ih se već jednom odreknite! Pa oni su uništili bosansku državu. Devedeset posto što si napisao o povijesti Bosne obično je laprdanje u smjeru onoga kako bi htio da je bilo. Npr, bosanski vladari Nikad nisu osvojili Zadar. Tvrtko ga je opsjedao, al nikad nije uspio. Također je bio dugački obalni pojas što je pripadao Dubrovačkoj republici. Usto je bosanska vlast nad dalmatinskim gradovima trajala vrlo kratko. I sam je Tvrtko dugo vremena bio ugarski vazal. samo je nekoliko godina bio zaista samostalan. Ma ti si,Nodi, neki neuki lik. Knjigu u šake pa onda piši po netu!
Amat
Zamolio bih vas da privremeno otključate stranicu Hasanaginica da dodam neke stvari sa članka koji je napisao Brano Likiċ pod nazivom "Hasanaginica, prva opera na CD-u" sa www.danas.org.
Hvala lijepo.
Nerko65 (razgovor) 01:12, 14 septembar 2013 (CEST)

napiši ovdje i ja ću ubaciti--palapabosnia (razgovor) 02:51, 14 septembar 2013 (CEST)
Zahvaljujem kolegi na ponudi da ubaci tekst na ovu stranicu. Gledaću da napravim novu stranicu Hasanaginica (opera). Onda malo kasnije možete staviti povezicu/link i sliku scena iz opere Hasanaginica u izvođenju Sarajevske opere na originalnu istoimenu stranicu. Čujemo se opet kad sve bude spremno. Hvala lijepo i pozdrav.
Nerko65 (razgovor) 21:19, 4 oktobar 2013 (CEST)

Samo bih zamolio ako neko (možda drug Palapa?) može da stavi povezice/linkove na "opera" i "Sarajevska opera" u zadnje 2 rečenice u uvodu ovog članka o Hasanaginici. Samo toliko.
Nerko65 (razgovor) 21:10, 6 mart 2015 (CET)

-- KWiki (razgovor) 21:38, 6 mart 2015 (CET)
Smanjenje zaštite članka bi bilo poželjno. --Golden Bosnian Lily (r) 14:26, 27 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Ratko Mladić

Od kada je General Mladic ratni zlocinac?
Kako mozete da proglasite nekog za zlocinca be sudjenja za ratne zlocine?
212.200.135.146 17:05, 29 januar 2006 (CET)
Видим да има много конфликта око овог чланка. Чињеница је да је Ратко Младић вероватно наредио убиство невиних људи у Сребреници и да је вероватно ратни злочинац. Но, док се не долаже та чињеница пред међународним судом у Хагу, не може се тврдити то као истина. Ја предлажем да неко са босанске Википедије, који жели да има тачне и прецизне чињенице, скине категорију "Ратни злочинци", док се то не докаже, или да се створи нова категорија "Осумњичени ратни злочинци". Хвала унапред! --Бормалагурски 02:49, 15 mart 2006 (CET)

::Predlazem: O strukturi.--158.110.140.221 12:55, 15 novembar 2007 (CET)
Mozda bi ti vise odgovaralo da ga tretiramo kao heroja dok se skriva?--Xcameleonx

Fali ovo u članku

Nema potrebe za postavljanjem ličnih karata u kojima se vide nečiji podaci!--AnToni(razgovor) 11:45, 31 maj 2015 (CEST)

Ovaj je presuđeni ratni zločinac, kako već stoji i u Haškim spisima, na engleskoj te drugim varijantama. Dakle nikakav optuženik nego presuđeni zločinac.

Dobrodošli na bs. wikipediju. Registrujte se pa i sami možete doprinijeti poboljšanju kvaliteta wikipedije na bosanskom jeziku! --Golden Bosnian Lily (r) 09:31, 27 januar 2019 (CET)
Registrovao sam se, ali ovaj clanak je zakljucan i nemam mogucnost da isti uredjujem. Mpalos5 (razgovor) 11:47, 27 januar 2019 (CET)


Razgovor:Novo Sarajevo

Kao zaposlenik Općine Novo Sarajevo mogu potvrditi da je površina općine 9,2 km2, a ne 11,43 ili 9,9 km2 tako da molim da izmijenite te podatke.

Prema podacima nasbih.com, površina je 9,9 km2.--سلام - C3r4r2d2 12:28, 10 novembar 2016 (CET)

Bosmal je actually u Novom Gradu, a Zemaljski muzej u Centru...


Razgovor:Most Mehmed-paše Sokolovića

Dado, mislim da je formulacija "nalazi se u gradu Višegradu na granici između Bosne i Hercegovine i Srbije " pogresna. Citatelj moze misliti da se most nalazi izmedju Bosne i Srbije sto nije istina. U gornjem podrinju Drina ne cini granicu izmedju Bosne i Srbije. Od Visegrada ima preko 20 kilometara do granice sa Srbijom. --EmirA 11:12, 22 decembar 2005 (CET)

clanak je sjajan,sta reci.da li neko zna da napise nesto o istoriji Visegrada???

Autor slike je Alija M. Akšamija, a ne kako je navedeno na tabeli prikazanoj poslije klika na sliku.
Izvor: http://www.jutarnji.hr/alija-aksamija-je-andric-fotografije/532763/


Razgovor s korisnikom:Avdoos

Avdoos, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 19:59, 22 decembar 2005 (CET)
Hvala na dobrodošlici, imat ću ove savjete u vidu.

Hvala vam za postavljanje :Slika:IMG 00791.jpg. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. Smooth O 18:50, 5 septembar 2008 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:IMG 00791.jpg|Slika:IMG 00791.jpg]]“


Razgovor:Slavonski Brod

Molio bih nekoga da standardizira tekst. Unaprijed hvala!
'''
STANDARDIZACIJA?!  ŠTA, ZAR HRVATSKI JEZIK, JEZIK KOJIM SE SLUŽI JEDAN OD KONSTITUTIVNIH NARODA NIJE ISTO STANDARDAN, ILI SE JA MOŽDA VARAM, JER SU HRVATI U BIH IPAK MANJINA?!
'''
Hrvati, iako ih prema statistiki ima 13%, su većina. Ne znam zašto je potrebna standardizacija jer ja to razumijem, ali opet isto tako pogledaj članak na hrvatskoj wikipediji hr:Visoko (BiH) pa će ti sve biti jasno. Nije da mu ne treba standardizacije, već NIJE PREVEDEN :/ --Haris 22:02, 24 decembar 2005 (CET)
TO ŠTO SU VEĆINA ( MOŽDA JE IPAK BOLJE REĆI KONSTITUTIVNI) I S 13%, REZULTAT JE NJIHOVE AUTOHTONOSTI KROZ STOLJEĆA NA PROSTORU BIH, PA SE NAD TIM NEMA SMISLA BEZ RAZLOGA ČUDITI, A NIJE MI JASNO ŠTO TU U TEKSTU TREBA PREVODITI.
EVENTUALNO AKO NETKO MISLI DA BI ISTI TEKST TREBAO BITI ZASTUPLJEN I NA DRUGE DVIJE VARIJANTE, KOJE SE U BIH GOVORE, NEKA TO SLOBODNO UČINI. ALI ZA BIH BI NAJBOLJE BILO KADA BI SE VIŠE UGLEDALA NA JEDNU ŠVICARSKU I PO PITANJU JEZIKA, A I NA SVIM OSTALIM PODRUČJIMA.
TAMO SE U ŠKOLAMA UĆI SVA TRI JEZIKA, KOJI SU SLUŽBENI, A SVATKO SLOBODNO KORISTI JEZIK KOJI ŽELI.
A JA NE MOGU ODGOVARATI NA PITANJE TIPA ZAŠTO JE NETKO NAPRAVIO GLUPOST KAD JE STAVIO ONO ŠTO JE STAVIO U NEKOM DRUGOM ČLANKU, TO JE POSVE JASNO!

::Shvaćam, vjeruj mi ne mislim ništa drukčije, sam znam da je sve ovo paradoksalno oko jezika da me i samog zbunjuje. Zašto se u školama ne uče svi jezici, pa kao što neko uči englenski ili francuski odu u različite učionice, pa poslije tog časa opet na staro... zajendički predmeti. Ali eto, mi ćemo sve zakomplikovati, iako neki baš teže tome, a to ja mislim nismo mi, iako i nas ima u svemu tome. Ja opet upućujem na ovo i hoću da pokažem koliko je sve ovo smiješno (hr:Visoko (BiH)). Poštovanje. --Haris 22:26, 24 decembar 2005 (CET)
ETO DOBRO DA IMA MALO RAZUMNIH LJUDI U OVO NERAZUMNO DOBA.
DOVIĐENJA ,
I SRETNI VAM BLAGDANI.

Mislim da imate pogresno shvatanje o tome sta je ova wikipedija. Ovo je wikipedija na bosanskom jeziku a ne bosanska wikipedija. Znaci ovo je wikipedija svih onih koji govore bosanske jezik. Clanak je napisan na hrvatskom jeziku i zbog toga mu je potrebna standarizacija da bih pratio pravila bosanskog jezika. Znaci nema nista da radi sa postotcima hrvata u bosni ili bosnjaka u hrvatskoj ili necemu trecem. --EmirA 14:06, 25 decembar 2005 (CET)

::Da se nadovezem na imenjaka. BS Wikipedia nije projekcija BiH, nego bosanskog jezika. Takodjer postoje i hr Wikipedia, sr Wikipedia, i jos 200 drugih Wikipedia na drugim jezicima, tako da postoci, ugrozenost, konstitutivnost naroda, ravnopravnost i ostale parole nemaju nikakve veze s ovim projektom. Svaki jezik ima svoj standard koji se treba postovati. Svako ko govori bosanskim jezikom moze doprinijeti radu Wikipedije na bs jeziku, a ako se prebacuje clanak s hr ili sr Wikipedije, potrebno ga je prilagoditi bosanskom jeziku. Mislim da trebate procitati uputstva na pocetnoj stranici. --Emir Kotromanić 11:57, 26 decembar 2005 (CET)
SVE JE TO OK, ALI NIJE MI BAŠ JASNO ŠTO JE TO STANDARDNI BOSANSKI JEZIK, PA NEKA MI NETKO MALO TO RAZJASNI? NISAM BAŠ REGISTRIRAO DA POSTOJI I TAJ STANDARD?
OVO SE VIŠE ĆINI KAO KLASIČAN SUKOB OKO NAČINA UREĐENJA DANAŠNJE BIH, IZMEĐU UNITARISTIČKOG, I MODERNOG -TOLERANTNOG PO UZORU NA ŠVICARSKU.

::Ako ti nije jasno šta je bosanski jezik, onda nemaš šta tržiti na ovim stranicama i mirna Bosna. --Emir Kotromanić 12:09, 27 decembar 2005 (CET)

::Također Wikipedianci nemaju vremena da se bave tuđim političko-nacionalnim frustracijama Sve ostale informacije možete pronaći na početnoj stranici Wikipedije. --Emir Kotromanić 12:11, 27 decembar 2005 (CET)

Na sajtu ep.Slavonske je nedoreceno,nije navedeno da je nova crkva bila posvecena knezu Lazaru,a ne sv Georgiju.
Stara crkva je bila posvecena sv.Georgiju a nova sv.knezu Lazaru. Tako, da sam dobro napisao, pa vratite stari tekst, ako mi vjerujete na riječ :) Hvala!

Tako piše na stranici, a zašto bi vjerovali vama a ne zvaničnoj stranici eparhije? Kako da oni pogriješe takvo nešto? --C3r4razgovor 17:32, 8 decembar 2014 (CET)

Slavonski Brod se nalazi na sjevernoj obali rijeke Save, na granici s Bosnom i Hercegovinom, središte je Brodsko-posavskog kantona. Predstavlja čvorište  glavnih prometnih pravaca u smjeru zapad-istok i sjever-jug. Kroz Slavonski Brod prolaze željeznička pruga i autocesta koje povezuju zapadnu Evropu i Bliski Istok, a na rijeci Savi je cestovni most koji spaja Hrvatsku i BiH (tu je i međunarodni granični prijelaz). Grad je lociran na pola puta između Zagreba i Beograda, na južnom rubu Panonske ravnice, između Brodskog Brda na sjeveru, i rijeke Save na jugu. Tragovi još iz rimskog doba pokazuju da je ovdje oduvijek bio prijelaz preko rijeke, pa se zato Brod ponekad naziva "sjevernim vratima Bosne". Na tu činjenicu upučuje i sam naziv grada, koji je nekada nosio ime "Brood na Savi" ( "Brood"-iskvareno od "prohod", "prijelaz"...). Plovni put rijekom Savom koristi se još od doba Rimljana a paralelno sa rijekom Savom se kroz slavonsku ravnicu danas pruža i naftovod.
Slavonskom Brodu je susjedni grad Bosanski Brod, koji se nalazi na drugoj, južnoj obali rijeke Save. Bosanski Brod je znatno manje gradsko naselje, nekada, prije ratnih zbivanja 90-ih godina prošloga vijeka, u dosta dobroj komunikaciji sa većim susjedom, danas poprilično razrušen. Odnosi između dva grada polako se normaliziraju, unatoč u ratu protjeranom hrvatskom i bošnjačkom stanovništvu.

Nakon lokalnih izbora (2005) za gradonačelnika je izabran Mirko Duspara, dr.med. (HSP), a za zamjenike gradonačelnika Zvonimir Markotić, prof. (HDZ) i Sonja Janković-Padovan, dr. med. (HDZ).
Sjedište Kantona se nalazi u glavnoj ulici u Slavonskom Brodu, dok je Gradsko poglavarstvo smješteno unutar Brodske Tvrđe.

Naselja su na ovom dijelu Hrvatske postojala još u prahistorijsko doba što je uvjetovano povoljnim geografskim položajem, ugodnom kontinentalnom klimom, plodnim tlom i blizinom rijeke. Grad je dobio ime "Brod" koje je isprve simboliziralo mjesto na kojem se dala pregaziti rijeka, a poslije i sredstvo za ostvarivanje istog.
Na sjeveroistoćnom dijelu grada, na lokalitetu Galovo relativno nedavno otkriveno je bogato nalazište starčevaćke kulture iz ranoga kamenog doba. Osim činjenice, da se radi o najvećem nalazištu iz kamenog doba na području Sjeverne Hrvatske, iznimno je bitno naglasiti da pronađeni materijalni ostaci potvrđuju 8000 godina staro naseljavanje Broda.
Znanstvenici procjenjuju da je riječ, ne samo o najstarijim dokazima naseljavanja grada, nego, općenito, i o tragovima najstarijeg naselja u cjelokupnoj Hrvatskoj. Nalazište karakterizira više osobitosti, zbog kojih privlaći pažnju stručnjaka. Jedna od njih je i prvi put u Evropi pronađena zemunica za ukop, posebno sagrađena. Ona je ograđena drvenom ogradom s žrtvenikom i preko 20 kamenih sjekira. Zanimljivi su i ostaci ovdje pronađenih kostura, gdje je jedan pokopan bez glave, dok kod drugog na lobanji nedostaje lice, što znanstvenike upućuje na postojanje "kulta lobanje" i žrtvene obrede. Prema nalazima s još nekih lokaliteta, stručnjaci smatraju da se na gradskom području vjerovatno nalazilo dosta veliko prahistorijsko naselje.
Kroz historiju je lokacija grada Slavonskog Broda bila dobro nastanjena, a prva historijska naseobina na tom mjestu datira iz rimskih vremena, o čemu svjedoče arheološki nalazi iz tog doba, po imenu Marsonia. Do danas nije utvrđeno da li je Marsonija bila samo poštanska stanica i prenoćište, ili i čitava naseobina.
Na poznatoj Peutingerovoj tabli je Marsonija označena kao Marsonie, a u djelu Notitia dignitatum zapisana je kao Auxilia Ascaria Tauruno sive Marsonia.
S problematikom ubikacije Marsonije bavili su se već izdavači Ptolemejeve Geografije u 16. vijeku. U tom pogledu bilo je različitih mišljenja. Prvi geograf iz 16. vijeka koji je odredio položaj Marsonie na lokalitetu Broda bio je Abraham Ortelius, koji je u svom atlasu "Theatrum orbis terrarum" (Antwerpen 1590) objavio kartu na kojoj je pokušao rekonstruirati i ubicirati sve antičke nazive panonskih i ilirskih naselja. On je Marsoniju smjestio na Savi upravo tamo gdje se danas nalazi Brod.
Na već spomenutoj Peutingerovoj tabli se najbolje vidi da je Marsonija ležala neposredno uz rijeku Savu, na mjestu gdje je rimska cesta prelazila preko spomenute rijeke. Od naših stručnjaka prvi koji je utvrdio da je Marsonija (originalno MARSVNNIA) bila na lokaciji Broda bio M. P. Katančić. Nakon toga, ova je činjenica opće prihvaćena u znanosti.
Nakon Marsonije na lokacija grada su se nastanili Slaveni u 6. vijeku nove ere. Samo ime grada se prvi puta spominje u povelji ugarsko-hrvatskog kralja Bele IV. 1224. godine. Kroz kasni Srednji vijek i glavninu Novog vijeka Slavonski Brod je bio važna utvrda u Vojnoj Krajini, seriji utvrđenja na granici Austrije sa Osmanskim carstvom. Uticaj osmanlija na ovom prostoru je dominantan sve do kraja 17. vijeka kada se situacija mijenja osvajanjem teritorija od strane Austro-Ugarske monarhije. Osim odbrambene uloge, u gradu se u to vrijeme razvijaju i sitni obrt i trgovina, a od najranijeg doba duhovnu službu vrše Franjevci pod čijim uticajem se razvijaju prosvjeta i kultura. U 20. vijeku Slavonski Brod je iskusio nekoliko perioda brzog rasta, kao prometni i industrijski centar. Zbog naglog privrednog razvitka 20.-e godine 20. vijeka se nazivaju "zlatnim dobom Broda". Za vrijeme Kraljevine Jugoslavije grad mijenja ime iz Brod na Savi u Slavonski Brod. Za vrijeme Drugog svjetskog rata grad je teško stradao, a ista ga je sudbina zadesila za vrijeme Domovinskog rata za osamostaljenje Republike Hrvatske kada je pretrpio strahovita razaranja iz susjedne Bosne i Hercegovine od strane JNA. Grad se postupno oporavlja i obanavlja te nastoji povezati privredno i prometno s ostalim dijelovima Hrvatske, a i radi se na obnavljanju industrijskih pogona, koji su svojevremeno zapošljavali većinu stanovnika.
Danas je Slavonski Brod prometni grad na auto-cesti koja povezuje Središnju Evropu sa Malom Azijom. Kao administrativni centar Kantona i industrijski centar, Slavonski Brod i dalje raste i razvija se, pogotovo u posljednjih desetak godina.

Slavonski Brod ima dosta razvijenu industriju, iako ona zbog rata i dosta lošeg prijelaza s komunizma u kapitalizam, opada zadnjih 10 - 12 godina. No polako se uzdiže na noge, pa tako i brodski div "Đuro Đaković" koji je i dobro znan preko granica Hrvatske po izrazito širokom i kvalitetnom proizvodnom programu. Proizvodne potencijele ove tvrtke nije potrebno posebno objašnjavati ali izdvojimo samo neke: mostovi (Maslenički most...), željeznička vozila , industrijska postrojenja, poljoprivredni strojevi, auto dijelovi, borbena vozila i sistemi (tenk Degman) itd.
Važna je i poljopriveda i uzgoj voća, a dobro se razvija i prehrambena industrija, upravo idealna za ovo područje. Brodski kraj poznat je po proizvodnji iznimno kvalitetnih vrsta vina, a jedan je od najpoznatijih proizvođača vinarija "Zdjelarević", koja svoje proizvode i izvozi.
Promet je uvijek bila važna stavka brodske privrede i od rimskih vremena, pa tako i danas. Kroz Brod prolazi važna Hrvatska autocesta Zagreb-Slavonski Brod-Beograd (A3). Brod je i druga najvažnija riječna luka u državi (u izgradnji savremena lučka infrastruktura s predviđenim godišnjim kapacitetom od 1 500 000 tona). Prometni značaj grada sve se više raste i s početkom izgradnje nove autoceste na međunarodnom tranzitnom pravcu C5, koji će povezivati srednju Evropu i Slavoniju sa BiH i obalom Jadranskog mora. Trasa buduće saobraćajnica nalazi se na tek nešto više od 15 km istočno od centra Broda, pa će njenim dovršavanjem kroz koju godinu (2008.), šira prigradska zona postati jedno od največih cestovnih čvorišta u Hrvatskoj, s obzirom na već postojeću autocestu. Zbog izvrsne prometne povezanost, na sjecištu važnih međunarodnih pravaca, ovaj infrastrukturni projekt će se vrlo pozitivno odraziti na daljnji privredni razvoj koliko samog grada, toliko i čitavog kantona.
Uslužne djelatnosti postaju vrlo važne,napose turizam.U Slavonskom Brodu se nalazi spomenik nulte kategorije "Brodska tvrđa", koja je inače najveći i najvažniji spomenik kontinentalne Hrvatske, osim toga u Brodu postoje jos mnoge građevine i manifestacije koje u zadnje vrijeme privlače posjetitelje.
Jedna od tih zanimljivosti je i površinom najveći gradski trg u Hrvatskoj (što je malo poznato), Trg Ivane Brlić-Mažuranić, također jedan od najljepših u državi, s pogledom na rijeku Savu.
Tu se nalazi i kuća Ivane Brlić-Mažuranić, svjetski proslavljene spisateljice za djecu, kojoj trg i duguje svoje ime. Na njemu se tokom godine održavaju mnogobrojne kulturne manifestacije, koje privlače pažnju,a  obiluje i mnoštvom različitih sadržaja, kao što su galerije, knjižare, kavane, noćni klubovi, različite trgovine. Zbog svega navedenoga predstavlja centar društvenih događanja u gradu i odlično
mjesto za dobar provod.
U neposrednoj blizini trga nalazi se i najveće i najuređenije gradsko šetalište uz tu rijeku u državi, popularni brodski "Kej".
Kao niti jedan drugi grad na Savi, Brod živi zajedno sa svojom rijekom.

Tvrđava Brod, spomenik nulte kategorije

U Brodu, jednom od važnih strateških i prometnih mjesta koje je kontroliralo granični prijelaz prema Turskoj i povezivalo glavne trgovačke putove, Austrija u vremenu 1715-1780. godine gradi veliku Carsku i kraljevsku slavonsku pograničnu tvrđavu Brod na rijeci Savi.
Po svojim dimenzijama, ova utvrda spada među najveće takve objekte u Hrvatskoj (i u Evropi), pa je usporediva i s Dioklecijanovom palačom, čiji je sjeverni pandan. Prisilnim rabotama gradili su je seljaci graničari.Tvrđava pravilnog zvjezdolikog oblika koji je diktirao ravničarski teren zidana je zemljanim nabojem, opekom, drvetom i djelomično kamenom. Za potrebe velikog tvrđavskog kompleksa predviđenog za smještaj 4000 vojnika i 150 topova posječene su bogate šume u širokoj okolini grada. Neposredna blizina ovog fortifikacijskog objekta čiji je erar obuhvaćao površinu od 141 jutra i 586 hvati, sve do kraja 19.vijeka utjecala je na razvoj samog naselja (drvena arhitektura, širenje naselja na istok) čija je urbana osnova formirana još u tursko doba.Godine 1860. tvrđava je ukinuta kao vojnički beznačajna, ali tek početkom 20. vijeka dopuštena je gradnja u užem esplanadnom prostoru. Jedinstveni i monumentalni primjer vojne fortifikacijske arhitekture 18.vijeka u Slavoniji - tvrđava Brod - proglašena je spomenikom kulture. Postupna obnova postojećih, dijelom danas razgrađenih prostora i pojedinačnih gradjevina velike barokne Tvrđave Brod u njenim izvornim opkopima ispunjenim vodom, projekt je jedinstvenog budućeg središta grada Slavonskog Broda. Unutar zidina tvrđave već se nalazi  Galerija Ružić, čiji se stalni postav sastoji iz mnoštva reprezentativnih radova hrvatske savremene umjetnosti, a česte su i gostujuće izložbe. Brodski "festung"  još udomljuje i Klasičnu Gimnaziju, kao i Gradsko poglavarstvo. U budućnosti je u planu, kako bude tekla obnova, i uređenje "Muzeja Granice", koji bi posjetiteljima trebao prenositi ugođaj posavskih krajeva iz razdoblja protuturskih ratova. Uz ove, predviđeno je i niz drugih kulturnih i društvenih sadržaja unutar jezgre tvrđe.
Franjevački samostan i crkva Presvetog Trojstva, spomenik prve kategorije

Godine 1694. sagrađen je drveni franjevački samostan koji je služio potrebama zajedničkog redovničkog života. Kamen temeljac za novi zidani samostan, na zemljištu van dometa tvrđavskih topova položio je 1727. godine barun Trenk, zapovjednik Broda a do kraja godine završen je zapadni trakt samostana i ozidan vrt. Do 1732. godine sagrađen je južni trakt, potom istočni (1768-1770). Iznad krova samostanskog sjevernog hodnika postavljen je sat koji je kao i sunčani ocrtani sat izradio Aleksa Schotz. Brodski franjevci ne samo da su vršili duhovnu službu negu su imali i značajnu prosvjetiteljsku ulogu i otvaranjem škole 1709. godine postaju njeni prvi učitelji, a 1720. godine otvaraju filozofski fakultet. Do naših dana franjevci su zadržali kontinuitet rada u Brodskom Posavlju, o čemu svjedoći i njihova izuzetno bogata biblioteka, u kojoj se čuvaju neke od najvrednijih i najstarijih knjiga u Hrvatskoj. Franjevački samostan, i danas dobro očuvan, jedna je od najmarkantnijih baroknih građevina u Slavoniji s najreprezentativnijim klaustrom samostanske arhitekture sjeverne Hrvatske.
Muslimanski i pravoslavni vjerski objekti
U trećoj knjizi "Uspomene na stari Brod" Ignjata Alojzija Brlića, str.9. piše: "...a džamija im je stojala na uglu trga pokraj Save...temelji te džamije iskopani su god. 1834." U istoj knjizi na 23.str. su i podaci o pravoslavnoj crkvi: "Oko iste godine, 1780. sagrađena je crkva i
posvećena sv.Georgiju. Prvi paroh bijaše Vasilije Kosić...". Džamija je srušena nakon turskog povlačenja iz Slavonije, a pravoslava crkva je
srušena u Drugom svjetskom ratu. Isto je prošla i nova crkva Svetog velikomučenika Georgija 1991.http://eparhija-slavonska.com/html/latinica/eparhija.html Ni jedan vjerski objekat, obje vjerske zajednice nikada nije obnovljen.

Danas u Slavonskom Brodu postoji Strojarski fakultet, Veleučilište, Visoka učiteljska škola, osam srednjih škola, deset osnovnih škola i jedna osnovna muzička škola. Od ustanova predškolskog odgoja, u gradu postoji 7 dječjih vrtića, centar za rehabilitaciju i odgoj djece s teškoćama u razvoju i jedna muzičko-jezična radionica.
Premda je stopa nepismenih niska u odnosu na cjelokupno stanovništvo, ona je svejednako zabrinjavajući faktor koji je u suprotnosti s civilizacijskim napretkom, tendencijama u razvoju obrazovnog sistema u Hrvatskoj, koji se međuostalim očituje u uvođenju obveznog i besplatnog osnovnoškolskog obrazovanja. Najveći je broj nepismenih u starijim dobnim grupama što se može povezati s drugačijim uvjetima života i obrazovanja u ranijim vremenima.
S druge strane, obrazovani dio stanovništva najviše čini ono koje završava osnovne i srednje škole, a manjim dijelom više škole i fakultete. Ali se i taj trend u zadnje vrijeme počinje mijenjati, zbog sve viših zahtjeva, što ih postavlja tržište rada po pitanju odgovarajuče naobrazbe pojedinaca. U izravnoj vezi s ovom problematikom je i planirano proširivanje mogućnosti visokoškolske naobrazbe na području samoga grada Slavonskog Broda. Već par godina postoje vrlo ozbiljni planovi oko pokretanja nekih novih studija u gradu, koji su se odužili usljed nedostatka financijskih sredstava, ali je njihova realizacija u bližoj budućnosti ipak sve izglednija. S obzirom da je stopa nataliteta u opadanju, sve manji broj djece se upisuje u osnovne škole. Ipak, po spolnoj strukturi jednak se broj dječaka i djevojčica upisuje u osnovnu školu, dok pri upisu u srednju školu broj djevojčica koje upisuju gimnaziju je gotovo dvostruko veći od dječaka, dok je omjer isti, ali u korist dječaka pri upisu u obrtničke škole. Pri upisu u više i visoke škole razlike nisu značajne. Možda bi još bilo zanimljivo spomenuti da dvostuko više muškaraca stiče doktorsku titulu po završetku poslijediplomskog studija.
Osnovnoškolske ustanove u Slavonskom Brodu
*OŠ Ivana Gorana Kovačića Slavonski Brod
*OŠ Antuna Mihanovića Slavonski Brod
*OŠ Huge Badalića Slavonski Brod
*OŠ Đure Pilara Slavonski Brod
*OŠ Blaža Tadijanovića Slavonski Brod
*OŠ Bogoslava Šuleka Slavonski Brod
*OŠ Vladimira Nazora Slavonski Brod
*OŠ Ivane Brlić Mažuranić Slavonski Brod
*OŠ Milana Amruša Slavonski Brod
*OŠ Ivana Zajca (osn.glazbena škola) Slavonski Brod
*OŠ 11. Osnovna škola Slavonski Brod
*OŠ I.B. Mažuranić- Područni razredni odjel u Brodskom Varošu
*OŠ Bogoslav Šulek- Područni razredni odjel u Vranovcima
Srednjoškolske ustanove u Slavonskom Brodu:
*Gimnazija "Matija Mesić" Slavonski Brod
*Klasična gimnazija i kolegij fra. Marijana Lanosovića  Slavonski Brod
*Tehnička škola Slavonski Brod
*Srednja škola Matije Antuna Reljkovića Slavonski Brod
*Ekonomsko-birotehnička škola Slavonski Brod
*Srednja medicinska škola Slavonski Brod
*Industrijsko-obrtnička škola Slavonski Brod
*Obrtnička škola Slavonski Brod
Visokoškolske ustanove u Slavonskom Brodu:
* Sveučilšte Josipa Jurja Strossmayera Osijek
** Strojarski fakultet
** Visoka učiteljska škola
* Veleučilište u Slavonskom Brodu
Studentski smještaj
*Studentski centar u Slavonskom Brodu,

Pozorišta
*  Dječije pozorište Ivana Brlić Mazuranić
*  Kazališno koncertna dvorana "Ivana Brlić Mažuranić"
Knjižnice
*  Gradska knjižnica Slavonski Brod
*  Knjižnica franjevačkog samostana u Slavonskom Brodu
Muzeji
* Muzej brodskog Posavlja
* Kuća Ivane Brlić-Mažuranić
Galerije
* Galerija umjetnina grada Slavonskog Broda
* Galerija "Ružić i suvremenici"
* Atelier - Unikat
* Atelier - Aurel
* Galerija i antikvarijat Balen
* Galerija Kutuzović
* Likovni salon "Vladimir Becić"
Manifestacije
"Brodsko kolo", smotra folklora Brodsko-posavskog kantona
* Organizator: Folklorni ansambl Broda

"Brodsko glazbeno ljeto"
* Organizator: Kazališno-koncertna dvorana "I.B-Mažuranić"

Likovna kolonija "Sava"
* Organizator: Galerija umjetnina grada Broda

"U svijetu bajki Ivane Brlić-Mažuranić", travanj
* Organizator: Grad Slav.Brod i KKD "I.B-Mažuranić"
Festival kratkog  digitalnog filma "BSHORTS"
* Organizator: Web portal SBonline
Auto Rally, svibanj
* Organizator: Auto klub SB AUTO SPORT
Gloria Festung Brod, kolovoz
* Organizator: Turistička zajednica grada Slavonskog Broda

Novine
*  Posavska Hrvatska
Radio
*  Radio Brod
*  Radio Slavonija
Tv postaje
*  SBTV - Slavonskobrodska televizija
* HTV, dopisništvo
Internet
* Slavonski Brod online
* Grad-Brod.Com
* Sbiportal.hr

Slavonski Brod ima dugogodišnju tradiciju svih vrsta sportova. Među prvim gradovima u Hrvatskoj je počeo s bavljenjem svih vrsta sportova,među kojima su i neki egzotični i nepoznati širem puku..
Najpopularniji sportovi su fudbal i košarka.
Brođani su dali zavidne rezultate u tim sportovima kao i u mnogim drugima, npr. boks, tenis, karate, rukomet...
* NK Marsonia, navijači: "Legija"
* KK Slavonski Brod
* Boksački klub Posavina Kuna
* TK Brod
*  Bočarski klub "Brlička"
*  Atletski klub "Marsonia"
*  ŽRK "Slavonijatrans"
* Karate klub Slavonski Brod
* Malonogometni klub Argus
* Taekwondo klub Brod
* Šahovski klub Oriovac

* Beuz Slavonski Brod
* PUŽ - pokret urbanog življenja
* Bumn(udruga mladih i najmlađih)
* Heron Marsonica Rally Team (obožavatelji "spačeka")
* FAB - Folklorni ansmabl Broda
* Paintball i Airsoft klub
* Udruga korisnika wireless komunikacija (SBWIFI)
--Rethymno (razgovor) 14:15, 3 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Siniša Vuco

Vuco je seljačina kakve nema.

Svako ima svoj pogled i ovo nije blog da postavljaš komentare. Vseferović 04:29, 27 oktobar 2006 (CEST)

Zahtjev:
Gospodine,
Zamoli bih vas da Bosanska Wikipedija koristi vas tekst za clanak "Sinisa Vuco". Mi ce mo morati izbrisati tekst na Wikipediji u koliko ne date nama licencu. Molim vas da mi odgovorite. Hvala, Vernes Seferovic (Bosanska Wikipedija).
Odgovor:
Naravni, nema problema!!!! Bio je to moj trenutak inspiracije o Sinisi Vuci i htjeo sam iznesti neku moju subjektivnu sliku o njemu. Poštovanje
Demonja...

Bravo na tekst o Vucu, on otkriva pravu istinu o njemu i to sto mu se desavalo zadnjih godina. Vuco je zaista jedan od najboljih pjevaca narodne( i ponesto  zabavne) muzike na nasim prostorima i zelim mu svako dobro u buducnosti. Zivio Vuco! Cheers!


Razgovor:Kladanj

Neko je pod grbom napisao Službeni naziv: Općina Kalesija, umjesto Općina Kladanj. Tražim da se to odmah ispravi, Kalesija je potpuno druga općina.
--Ministar Nesigurnosti (razgovor) 23:12, 4 januar 2013 (CET)

-  ;) --CER@ (ask) 23:20, 4 januar 2013 (CET)

Poznate ličnosti
Sulejman Kupusović - Pozorišni i filmski režiser
Mirko Pejanović - Član predsjedništva RBiH, profesor i dekan Fakulteta političkih nauka Sarajevo
Akif Šeremet - Osnivač i sekretar SKJ-a[8]
Avdaga Hasić - Vođa lokalne milicije "Avdagina legija"
Senahid Halilović - Profesor dijalektologije, autor "Pravopisa bosanskoga jezika"
Vahid Kljajić - Profesor emeritus i dekan Fakulteta političkih nauka Sarajevo[9]
[Halilovic|Avdo Halilović] - Član izvršnog komiteta Svjetske ferederacije inovatorskih organizacija (IFIA), Generalni sekretar Asocijacije inovatora Bosne i Hercegovine, Inovator


Razgovor:Kulin ban

citat:

Međutim, porijeklo ove krajnje sentimentalne zamisli je nepoznato, pa je upitna i njena kredibilnost i svrha njenog stalnog ponavljanja od strane nekih autora...

Međutim, ovakav sentimentalni naboj nema uporišta u činjenicama. Stoga i gornju pjesmu treba posmatrati u svjetlu pretenzija...

:Bez ikakvih referenci, navodi se da je nešto pogrešno, te se sugeriše da ovo ili ono treba posmatrati ovako ili onako. Revertirao sam sve navode do navođenja validnih referenci.--CER@ (ask) 08:24, 15 februar 2010 (CET)

::(1) Kako može biti period smatran mirnim ako je čovjek ratovao? Osim toga, većina historičara na Balkanu se slažu da su historijski izvori iz tog perioda "nepotpuni". Pa ko onda može reći da on nije vodio još ratova? Gdje su reference za takvu kategoričnu tvrdnju? Izmjena je očito bila u cilju neutralnosti. (2) Valjda ne treba dokazivati da nečega nema, nego da ga ima? U suprotnom to bi bila logika kao kod Semira Osmanagića - evo ja kažem da je brdo piramida, a vi dokažite da nije. Nonsens. Teret dokazivanja u nauci je na onima koji postavljaju kategorične tvrdnje, a ne na onima koji zahtijevaju neutralnost i izvore za kategorične tvrdnje. (3) Ne može pjesma kojoj se zna autor (Duško Trifunović) biti istovremeno i narodna. To je nonsens. Narodnim pjesmama se ne zna autor, pa im otud ime - narodne. (4) Poništenja očito treba vratiti: pa nećemo valjda držati svijeću Kulinu ili bilo kom drugom, nego ćemo biti neutralni? Naročito svijeću ne treba držati nekom za kog nam se tvrdi da mu je vladavina bila mirna, a on vodio rat(ove). Nj.K.V. 15:56, 15 februar 2010 (CET)

Citat: "U njoj se spominju granice Bosne koje se protežu od Drine do Save na sjeveru, pa do Une na zapadu." Gdje piše nešto o tome? PametUGlavu (razgovor) 17:36, 10 mart 2013 (CET)
ovaj tekst je haos ... pisan je na osnovu tanke podloge ... ne vrijedi ga popravljati ... mora se ponovo pisati. Kad mognem, --hase (razgovor) 21:01, 12 oktobar 2015 (CEST)
Molim autora teksta da bar ispravi gramatičke greške. Ovo je bruka, sramota i haos od teksta.SalomeAlexandra (razgovor) 01:48, 30 august 2017 (CEST)SalomeAlexandra

Kulin ban je bio bosanski ban koji je vladao Bosnom od 1180. do 1204. godine. Poznat je po svojoj povelji. Bio je jako značajan vladar. Za vrijeme njegove vladavine Bosna doživljava razvoj. Ostao je jako upamćen u narodu, pa tako postoji izreka Od Kulina bana i dobrijeh dana. Prvo je vladao kao vazal Bizanta a zatim kao vazal Ugarske, ali je zbog unutrašnjih sukoba u Ugarskoj, Kulin bio vazal u očima Ugarske, ali vazalstvo prema Ugarskoj u to vrijeme nije postojalo.Malcolm, Noel (1. listopada 1996) Bosna. Kratka povijest. London: New York University Press. str. 364.

Porijeklo bana Kulina nije sigurno. Neki izvori navode da je ban Kulin bio sin bana Borića, ali za to je mala mogućnost. Ali je Kulin sigurno bio u srodstvu sa banom Borićem. Moguće je da je Kulin rođen u današnjoj Slavoniji. Na vlast je postavljen već oko 1172. godine od strane Bizanta, ali je nakon smrti Manuela I Komina (sebe nazivao carem Bosne)Mustafa Imamović, Historija Bošnjaka.

===Početak vladavine===
Na vlast je postavljen već oko 1172.godine od strane Bizanta, ali je nakon smrti Manuela I Komina (sebe je nazivao carem Bosne). Kao što je pomenuto vladavinu  je započeo kao vazal bizantijskog cara, a zatim kao vazal ugarskog kralja. S izuzetkom jednog vojnog pohoda, koji je protiv Bizantije vodio 1183. godine, Bosna je njegovu vladavinu provela u miru i značajno ekonomski napredovala.
===Rat protiv Bizanta===
Kulin je 1183. godine vodio svoju vojsku sa snagama Ugarske pod vođstvom kralja Bele, koji je upravo pokrenuo napad na Bizant zajedno sa Srbima pod vodstvom velikog župana Srbije, Stefana Nemanje. Uzrok rata je bio postavljanje Andorika Komina na bizantski carski prijestol, koji nije bio priznat od Ugarske. Bez poteškoća, a Bizantijci su potisnuti iz doline Morave sve do Sofije, ugarska koalicija je opljačakala Beograd, Braničevo, Niš, Ravno i Sofiju. U vrijeme bitke Kulinova Bosna se prostirala od Drine na istoku do Krajeva na zapadu i od Save na sjeveru do Neretve na jugu.

Za vrijeme bana Kulina javljaju se prve vijesti o širenju heretičkog učenja u Bosni, koje je uzelo toliko maha da ga je prihvatio ban Kulin sa porodicom i s mnogo naroda. O tome je papau Inocenta III obavijestio zetski knez Vukan Nemanjić, već 1199. godine.Brković, Milko: Srednjovjekovna Bosna i Hum: identitet i kontinuitet; "Crkva na kamenu", 2002.
Vukan piše
Sve do ovog pisma kneza Vukana nije se pojava heretika i njihovog učenja u Bosni smatralo ozbiljnim. Nakon pisma kneza Vukana papa je odlučio poduzeti određene mjere da se hereza u Bosni uništi. Papa se već 1200. godine obratio ugarskom kralju Emeriku, trežći intervenciju protiv Bosne. Emerik je prihvatio papin poziv. Time je započela bliska suradnja između pape, Emerika i Vukana Nemanjića. Ovaj savez treba gledati političke prirode jer i Emerik i Vukan su željeli steći vlast nad Bosnom. Vukan je bio nezadovoljan titulom zetskog kneza umjesto titulom srpskog kralja. Dok je Emeriku trebao povod za napad na Bosnu. iz ovga je jasno da Kulin nije bio nikakav ugarski vazal jer se Emerik žalio papi da je Kulin odveo neke kršćane iz Srbije.

Pred opasnosti od križarskog rata, Kulin odmah je pokazao da u pogledu vjere želi da prihvati sve što od njega traži rimska kuija. U pismu rimskoj kuriji pravadao se da nije znao razlikovati heretike i prave vjernike te da je spreman primiti svaku pouku, u smislu da papa pošalje izaslanika u Bosnu. Papa je rihvatio Kulinov zahtjev i u Bosnu poslao Ivana Kazamarisa, svog izaslanika.
Papin izaslanika uz pratnju dubrovačkog arhiđeakona Marina, stigao je u Bosnu početkom aprila 1203. godine. Odmah je na Bilinom polju pored rijeke održao sabor sa starješinama krstjana banom Kulinom, njegovim časnicima i narodom. Ispitivanjem starješina ustanovio je da su njihova vjerovanja iskrivljena. Zato je od starješina zatraženo da se odreknu bitnih tačaka svog učenja. Oni su na to pristali i već 8. aprila 1203. potpisali akt o odbacivanju eretičkog učenja. Akt je potpisao i sam ban Kulin i arhiđakon Marin. Kazamaris je tako obavio posao kako mu je naredio papa, pa se zatim zaputio u Ugarsku.
Pismom iz juna 1203. Kazamris je izvjestio papu da je pitanje bosanskih heretika rješeno. U stvarnosti čin odricanja je bio Kulinov taktički potez.

Pretpostavlja se da je bio blizak srodnik bana Borića.Klaić, Nada: Srednjovjekovna Bosna: politički položaj bosanskih vladara do Tvrtkove krunidbe, 1377. g.; "Grafički zavod Hrvatske", 1989. Njegova sestra bila je supruga zahumskog kneza Miroslava, brata raškog velikog župana Stefana Nemanje.Klaić, Nada: Povijest Hrvata u srednjem vijeku; "Globus", 1990. Njegova supruga bila je banica Vojslava, a sin ban Stjepan.Mandić, Dominik: Sabrana djela Dr. O. Dominika Mandića: "Bosna i Hercegovina: sv. 1. Državna i vjerska pripadnost sredovječne Bosne i Hercegovine", "Ziral", 1978. Ban je imao još jednog sina kojeg je sa sobom poveo Ivan de Kazamaris sa još dvojicom bosanskih krstjana Ljubinom i Bragetom. Oni su sa Kulinovim sinom položili zakletvu pred kaločkim nadbiskupom i ponovili obećanje da će se pridržavati svih obaveza. Ukoliko bi ban svjedno podržavao i štitio heretike, bio bi dužan platiti 1000 maraka srebra, koju bi podjelili rimska kurija i kraljeva blagajna.

Iz njegovog vremena sačuvan je prvi pismeni dokaz postojanja narodnog bosanskog jezika. Radi se o Povelji Kulina bana, napisanoj 29. augusta 1189.
U ime oca i sina i svetog duha. Ja, ban bosanski Kulin, obećavam tebi, kneže Krvašu, i svim građanima Dubrovčanima pravi Vam prijatelj biti od sada i dovijeka.
I pravicu držati s Vama i pravo povjerenje, dokle budem živ.
Svim Dubrovčanima koji hode kuda ja vladam, trgujući, gdje god se žele kretati, gdje god koji hoće, s pravim povjerenjem i pravim srcem, bez ikakve zlobe, a šta mi ko da svojom voljom kao poklon, neće im biti od mojih časnika sile, i dokle u mene budu, davat ću im pomoć kao i sebi, koliko se može, bez ikakve zle primisli. Neka mi Bog pomogne i ovo sveto Evanđelje. Ja Radoje banov pisar pisah ovu knjigu banove povelje od rođenja Kristova tisuću i sto i osamdeset i devet ljeta, mjeseca augusta i dvadeset i deveti dan, (na dan) odrubljenja glave Ivana Krstitelja.
Ova povelja poznata je kao rodni list bosanske državnosti. U njoj se navodi da Bosna ima svoga vladara, prijestolje, odnosno svoju vlast, i da je uređena zemlja.

===Opis ploče===
Ovu ploču dao je ispisati ban Kulin. Ploča je bijela miljevina, širok 66,5 cm, visoka 53 cm, na gornjem desnom i na donjem lijevom rubu je malo oštećena, inače vrlo dobro sačuvana. U gornjem dijelu ploče uklesan je u četiri reda natpis, koji zauzima širinu od 9 cm. Slova prvog reda uklesana su pokrupno, ali su sve manja, a u četvrtom redu pri kraju jedva se i vide.bosanskog bana Kulina
Ispod ovog natpisa razdijeljena je ploča izbočenim prugama u šest polja, a u svakom polju urezano je po jedno kolo. U svakom kolu opet uklesan je po jedan krst. U prvom kolu taj krst je malen, nešto nakrivljen, a opasan je sa dva koncentrična kola, koja prikazuju ornament sukane vrpce. U sljedeća dva kola krstovi su širokih izvitih krakova, a oblikom i veličinom jednaki su. I naredna dva krsta u donjem redu jednakog su oblika, ali su im krakovi ravni te se na završetku proširuju u trouglaste latice, a krst u šestom kolutu načinjen je od četiri trouglata krila. U svih ovih krstova kraci su jednaki kao u takozvanog malteškog krsta, a na svim, izuzev prvi, urezani su različitom rukom i nejednakim slovima po manji natpisi.
Natpis na čelu ploče vrlo je razgovjetno urezan, ali nije moguće posve sigurno ustanoviti potpuni tekst, pošto je na desnom kraju odlomljen. Nedostaje oko desetak, dvanaest slova.
===Tekst ploče===
Natpis sa ploče glasi:
Natpis se odnosi na jednu crkvu, koju je ban Kulin sazidao u kučevskom Zagorju i na nju i na Podgorje Sljepčić pade ili nade – kako piše – grom, te ju ban vjerovatno iznova sazidao i postavio svoj obraz nad pragom. Pod tim obrazom valjda nije baš nužno razumijevati portret banov, nego samu ploču, koju opisujemo, jer u staro vrijeme nazivala se svaka slika ili skulptura pa i natpis obrazom. Natpis završuje željom, da Bog da zdravlje banu i banici, te iz njega doznajemo da se Kulinova žena zvala Vojslava. Vrijeme kada je načinjen ovaj natpis, može se utvrditi prilično tačno. Poznato je, da je ban Kulin sa ostalom vlastelom svojom tek 8. aprila 1203. na zboru u Boljinom polju na Bosni prešao na katoličku vjeru, a do tada bijaše pristaša bosanske crkve, bogumilske, a kao Bogumil nije mogao da gradi crkve. S toga ovaj natpis, koji se odnosi na gradnju Kulinove crkve, stavlja se u razdoblje od godine 1203. do kraja godine 1204, kad se Kulin zadnji put spominje. Kulinovu suprgu nalazimo u tom natpisu prvi put spomenutu pod imenom Vojslava.

* Historija Bosne i Hercegovine
* Bizantijsko carstvo
* Spisak bosanskih kraljeva
* Historija Hrvatske

*
Kategorija:Bosanski banovi


Veći dio sadržaja je od riječi do riječi kopiran sa moje stranice. >:-( --Ivan Bajlo 14:25, 8 februar 2007 (CET)
http://www.vojska.net/bos/oruzane-snage/bosna-i-hercegovina/armija/korpus/5/
http://www.vojska.net/bos/oruzane-snage/bosna-i-hercegovina/armija/brigada/brdska/501/
http://www.vojska.net/bos/oruzane-snage/bosna-i-hercegovina/armija/brigada/brdska/505/

:Zdravo Ivane. Upravo sam pogledao, i stvarno članak je kopiran s tvoje stranice. Pošto si i sam član Wikipedije, predloži da li da brišemo sadržaj ili da stavimo referencu na tvoju stranicu, ili smatraš da se članak treba preurediti? Pozdrav. Emir Kotromanić 14:37, 8 februar 2007 (CET)

:: Može ostati ako se stavi referenca, ali ga treba malo preurediti da Google ne pomisli da je u pitanju kopija. --Ivan Bajlo 17:12, 8 februar 2007 (CET)

:::Malo sam preuredio, pogledaj, ako ima još nekih primjedbi...Poz.Emir Kotromanić 18:35, 8 februar 2007 (CET)

::::Promjene vraćene zbog kršenja autorskih prava sa ove stranice! --Toni(razgovor) 09:09, 6 februar 2013 (CET)

Nakon detaljnog čišćenja članka u dva navrata mislim da ni najveće cjepidlake ne mogu naći sporne dijelove vezano za autorska prava. --BosnianWikiS (razgovor) 13:27, 27 novembar 2018 (CET)

:Kršenje autorskih prava je krivično djelo! Kršenje tog zakona je kažnjivo. Postoje slučajevi koji su zbog korištenja wiki slika završili na sudu. Po izjavi advokata koji zatupa autore tih slika svi su procesi dobijeni. To nije cjepidlačenje!--AnToni(R) 13:49, 27 novembar 2018 (CET)

:: Nazovi to kako hoćeš, uglavnom toga više nema, bar u ovom članku! Moju pretpostavku da ne bi trebalo biti cjepidlaka kojima će ovako sređeni članak ubuduće smetati ne moraš pretvarati u navodnu tvrdnju da sam taj stav imao na neispravljeni članak. Mišljenja sam da je bolje malo se potruditi i članak dovesti u koliko toliko zadovoljavajuće stanje nego mu kačiti različite šablone kako bi neki perfekcionisti jedva dočekali da ga obrišu. --BosnianWikiS (razgovor) 14:18, 27 novembar 2018 (CET)

::: Ovdje se ne radi o perfekcionizmu (što je inače pozitivna osobina), nego o kršenju autorskih prava (copyright,...) Inače se članak koji krši autorska prava odmah briše. Mislim da ne bi trebao objašnjavati šta su autorska prava. --AnToni(R) 14:25, 27 novembar 2018 (CET)

:::: Naravno da je perfekcionizam pozitivan ukoliko se ne pretjeruje i ne postane sam sebi svrha, tada postane cjepidlačenje. Kamo sreće da imamo bar približne kriterije po pitanju perfekcionizma, imamo članaka gdje se može dodati i po nekoliko šablona a stoje netaknuti (iskreno stid me kada to vidim) dok s druge strane tražimo dlaku u jajetu u određenim člancima. Ovo mislim općenito, ne samo za navedeni članak jer dugi vremenski period analiziram perfekcionizam i zaista sam došao do zanimljivih rezultata.--BosnianWikiS (razgovor) 14:55, 27 novembar 2018 (CET)

Podaci koji se tiču brigada, a ne samog korpusa:
Komandant 501. bihaćke brigade Mirsad Selmanović.
*501 Brigada-Poginolo 307 Vojnika, 1763 Ranjeni i 69 Nestali ili Pobijeni.
Komandant 505 Bužimska Brigada Izet Nanić
*505 Brigada-Poginolo 462 Vojnika, 2514 Ranjeni i 189 Nestali ili Pobijeni.

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Peti korpus Armije Republike Bosne i Hercegovine


Razgovor o MediaWikiju:Monobook.css

/* Za tabele - aka box hiding thingy from .de.*/
div.Boxmerge,
div.NavFrame {
        margin: 0px;
        padding: 2px;
        border: 1px solid #aaaaaa;
        text-align: center;
        border-collapse: collapse;
        font-size: 95%;
}
div.Boxmerge div.NavFrame {
        border-style: none;
        border-style: hidden;
}
div.NavFrame + div.NavFrame {
        border-top-style: none;
        border-top-style: hidden;
}
div.NavPic {
        background-color: #ffffff;
        margin: 0px;
        padding: 2px;
        float: left;
}
div.NavFrame div.NavHead {
        height: 1.6em;
        font-weight: bold;
        font-size: 100%;
        background-color: #efefef;
        position:relative;
}
div.NavFrame p {
        font-size: 100%;
}
div.NavFrame div.NavContent {
        font-size: 100%;
}
div.NavFrame div.NavContent p {
        font-size: 100%;
}
div.NavEnd {
        margin: 0px;
        padding: 0px;
        line-height: 1px;
        clear: both;
}
a.NavToggle {
        position:absolute;
        top:0px;
        right:3px;
        font-weight:normal;
        font-size:smaller;
}
/*

Hello, we have noticed that after the deployment of MediaWiki 1.20wmf1 an old local customized diff style has not been removed from this page. 1.20 brings a new, greatly improved diff style which is no longer compatible with older customizations. To prevent the new release from worsening rather than improving your diffs, I will help you by removing the old code in a week from now unless you object. You'll then be able to see if the new style suits you or needs a new customization. I hope this helps, Hoo man (razgovor) 03:15, 25 august 2012 (CEST)

Done - Hoo man (razgovor) 03:22, 15 septembar 2012 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Muki

Zdravo
Cestitke na nekoliko zapocetih clanaka o africkim drzavama. Nazalost ovi clanci ne prate standard bosanske wikipedije kako clanci o drzavama trebaju da izgledaju. Pogledaj  [ovdje] kako clanci treba da izgledaju. U slucaju da nesto ne razumijes slobodno se obrati meni i ja cu ti pokusati pomoci. Pozdravi i puno srece sa daljnim radom na bosanskoj wikipediji. --EmirA 23:03, 28 decembar 2005 (CET)

Muki, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 21:48, 29 decembar 2005 (CET)

Muki, standard bosanske wikipedije je rijec Historija u naslovima clanaka. Pogledaj link sto sam gore naveo. Pozdravi --EmirA 20:18, 30 decembar 2005 (CET)
----
Neki od članaka koje si napisao već postoje. Vidi El Salvador <=> Salvador ili Kosta Rika <=> Kostarika. Pozdrav. --Elmir 19:58, 31 decembar 2005 (CET)
----
Mozes li prilikom pisanja clanaka da obratis paznju na pravopis bosanskoga jezika (posebno upotreba tacke i zareza). Pozdrav. --Elmir (Demicx) 15:03, 1 februar 2006 (CET)

Mozes li molim te od sada da vodis racuna kako pises clanke. Radije napisi jedan kako treba nego deset, koje onda drugi korisnici moraju da sredjuju. Pozdrav. --Elmir[demicx] 22:34, 12 juni 2006 (CEST)

::Muki, ja bih samo jos dodao, da slobodno komuniciras sa drugim korisnicima ukoliko imas nedoumica u vezi pravopisa ili gramatike bosanskog jezika. Ovdje smo i da ucimo jedni od drugih, ali i da radimo na clancima. Ipak kvalitet clanka ima prednost u odnosu na kvantitet, pa je zato bitno voditi racuna o svim aspektima clanka, a posebno o pravopisu, jer ovo je ipak enciklopedija. Sve najbolje.--Emir Kotromanić 22:38, 12 juni 2006 (CEST)

:::Cijenim tvoje zalaganje na Wikipediji, ali barem pazi kako popravljaš članke. Zaista bi trebao pripazit na ove silne tačkice i nepravilnosti te čudne skraćenice, jer onda sve to moraju ispravljati drugi korisnici. Dobrodošao. --Emx 22:47, 12 juni 2006 (CEST)


Razgovor o portalu:Informatika

Kompliment na odlično urađenom portalu. Jedina mala kritika je dizajn. --demicx 00:48, 29 decembar 2005 (CET)
Dizajn u toku! :D Ima jos posla uraditi... --Haris 00:51, 29 decembar 2005 (CET)
Usput ako imas kakvih prijedloga vizavi dizajna ostavi ovdje, bio bi veoma zahvalan. Ne znam kako nekom izgleda jer je meni prirodna rezolucija na 1600x1200 pa me shvatite... :) --Haris 00:56, 29 decembar 2005 (CET)

:Pa ovaj dizajn (uz manje izmjene) na francuskoj Wiki nije tako loš. Al' opet sve je to stvar ukusa. --demicx 01:21, 29 decembar 2005 (CET)
Harise, napravio sam sablon za vas portal po uzoru na slicne na drugim Wikipediama ako te interesuje.
Takodjer jedan savjet je da mozda smanjis fontove.  Ako koristis tako veliku rezoluciju onda sigurno nemas utisak kako nama obicnim smrtnicima :) to izgleda. Sto se tice boja pozadina obicno je dobra ideja da se drzis jedne palete.  Na primjer ako je ovo tvoja glavna slika  onda koristi slicne ili komplementarne boje koje se nalaze na toj slici.  Javi ako imas pitanja ili ako treba pomoc.  Svaka cast na odlicnom radu.  Pozdrav  --Dado 01:23, 29 decembar 2005 (CET)

::::Uredu, evo sad sam nešto tehniko pa valjda sliči nečemu. Da, upravu si demicx francuska je stvarno dobro odrađena, samo što oni imaju puno više članaka pa se mogu igrati kako hoće... a i nisam siguran da mogu izvesti ono tehnički, a ne mogu njihovo kopirati/prilagoditi jer bi se izgubio radi nepoznavanja jezika i tako dalje.

::::Dado, pitanje omah! Kako da npr. ispod Hardver stavim isprekidanu liniju, tačnije dotted...

::::A za monitor da ne pričam, 200KM 21" - samo u BiH. --Haris 02:12, 29 decembar 2005 (CET)
Negdje u kodu (nisam siguran gdje) moras dodati slijedece
style="border-bottom: 1px dashed #AAAAAA;"
ili
style="border-top: 1px dashed #AAAAAA;"
--Dado 02:21, 29 decembar 2005 (CET)

:Ništa, valjda jer i nema koda u Template:InformatikaPodkat, ali nema veze, valjda ću vidjet negdje kako se i to radi... --Haris 02:28, 29 decembar 2005 (CET)
Pogledaj :Template:Sadržaj mozda nadjes nesto--Dado 02:58, 29 decembar 2005 (CET)
Unix stoji po dijelom "Linux"! - trebalo bi biti obrnuto ovdje :) -- Nihad 14:52, 25 februar 2006 (CET)

Harise, misliš na podsekciju glavni članci? --Emx 18:56, 16 decembar 2006 (CET)

Portal se prikazuje OK na svim Internet preglednicima na rezoluciji 1024x768 i više. 800x600 izgleda loše (šabloni idu preko teksta), ali relativno mali broj korisnika koristi tu rezoluciju. --Emx 18:44, 18 februar 2007 (CET)

Sad je odlično! --Haris 18:46, 18 februar 2007 (CET)

: još samo da se boja teksta u plavoj kutiji razlikuje od boje pozadine  Nihad 17:20, 2 maj 2010 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Ivan Bajlo

Ivane, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 11:15, 29 decembar 2005 (CET)

Nigdje... ;)--Treecko 19:48, 5 april 2007 (CEST)

Molim te glasaj ovdje --Kal-El 14:06, 13 juni 2007 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Ivan Bajlo


Razgovor s korisnikom:Nikola~bswiki

Nikola, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 20:45, 29 decembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Nikola. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Nikola~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:29, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:50, 19 april 2015 (CEST)


:::Inače mogao bi pogledati u radionici poziv akademskoj zajednici, na kojem Dado i ja radimo, da daš svoje komentare, da popraviš šta treba itd. --Emir Kotromanić 00:52, 3 decembar 2005 (CET)

ma ja na faxu redovno vidim ljude kako koriste bh wiki, samo ih ne vidim da išta pišu, al' et...--Harač 12:17, 3 decembar 2005 (CET)

mislim da "...naš moral, i naš način života" nije potrebno --Harač 12:21, 3 decembar 2005 (CET)

Emire.  Da li je doticni g****.p****** napisao o kojim se tekstovima radi.  Mislim da osoba ne shvata kako radi Wikipedia i da u principu niko ne potpisuje tekstove niti korisnici imaju status pravne osobe.  Ako su zaista tekstovi uzeti bez odobrenja bice uklonjeni. --Dado 03:28, 4 decembar 2005 (CET)

Zabrinut sam. Pretražio sam google za "G***** P******" i čini mi se da to nije samo neki vandal ili provokator. Prema ovoj stranici on je glavni i odgovorni urednik nekakvog Hrvatskog časopisa. Reci mu da nema razloga da radi nešto tako ekstremno i da, ako može pokazati dokaze da je korisnik Mediteran upotrebljavao njegove tekstove, da ćemo odmah izbrisati te tekstove i dati adekvatnu kaznu korisniku Mediteranu. Naravno, trebali bi čuti i šta Mediteran misli o svemu ovome. Asim Led 05:56, 4 decembar 2005 (CET)
Evo ovo sam mu ja odgovrio--Emir Kotromanić 10:15, 4 decembar 2005 (CET):
Date:	 Sat, 3 Dec 2005 16:16:21 -0800 (PST)
From:	"Emir Arven" <emirarven@yahoo.com>  Add to Address BookAdd to Address Book  Add Mobile Alert
Subject:	Re:
To:	"GORAN PELAIĆ" <g*****.p******@st.htnet.hr>
Gospodine Gorane,
Proslijed cu ovaj mejl Mediteranu, a preporucujem da mu ostavite poruku na njegovoj licnoj stranici, jer prema pravilima Wikipedije morate potvrditi autorstvo konkretnim dokazima (ISBN odredjene knjige, referenca na link i sl.) . Ukoliko se utvrdi da je to tacno tekstovi ce biti uklonjeni, a to definise i sama licenca, naglasavajuci takve situacije, jer bi u protivnom bilo jedno milion tuzbi. S postovanjem, Emir
Emire.  Konacno sam otvorio novu e-mail adresu za ovakve i slicne potrebe - wikipediadado@yahoo.com.  Takodjer bi preporucio da uklonis kontakt informacije of GP posto je sad i to postalo problem.  Pozdrav --Dado 18:11, 4 decembar 2005 (CET)
Emire.  Mail je primljen mada savjetujem da gdje god moguce me kontaktiras prvo preko Wikipedije.  Pozdrav--Dado 19:32, 4 decembar 2005 (CET)

::Uredu. Bitno je da si u toku...-Emir Kotromanić 19:50, 4 decembar 2005 (CET)
Emire, javite mi se na mail. Čini mi se da se pretjeralo dopisivanjima između administratorima. Ja tražim da se naša prepiska u kojoj tražim zaštitu autorskih prava ne objavljuje na stranicama wikipedije.
Javite mi se molim Vas mailom.
pozdrav g.p.

Emire, mozes li pogledati komentar na clanku Ivo Andric. Neko ko se predstavlja kao "administrator" na engleskoj wikipediji mjenja clanak. Ja sam mislio napisati odgovor. Mozes li mozda ti provjeriti dali je stvarno neki administrator u pitanju ili obicna podvala? --EmirA 11:51, 9 decembar 2005 (CET)

Sad sam provjerio e-mail. Hvala za interesantnu informaciju. Asim Led 22:51, 10 decembar 2005 (CET)
Pridruzio sam se Yahoo grupi pod imenom "BosRoker" Asim Led 21:32, 13 decembar 2005 (CET)

Kako mogu napraviti onu sliku za položaj općine?!
Hvala. --Haris 13:37, 11 decembar 2005 (CET)
Opet ja. Ako hoćeš mogu pomoći sa tim položajima, pa gdje ti fali samo navedi pa ću obojiti i postaviti sliku... --Haris 21:36, 11 decembar 2005 (CET)
Uredu, večeras ću odraditi slikica koliko mogu, počet ću redom kako si ih nabrojao, ja ću ih u Template pa ti radi kako već to ide.

::ok. --Emir Kotromanić 21:58, 11 decembar 2005 (CET)
Eto napravio sam sve što si nabrojao, pa ako ima još stvari ja ću rado. Inače i ako treba kakvih grafičkih stvari slobodno mene kontaktiraj, eto toliko. --Haris 00:08, 12 decembar 2005 (CET)
Emire. Postavio sam sablon za opcine koji bi mogli da koristimo kao standard da ne bi morali praviti zaseban sablon za svaku opcinu.  Pogledaj :Template:Infokutija općina.  Napravljena je po uzoru na :Template:Infokutija grad.  Promijenio sam template na clanku Banja Luka za primjer.  Mislim da bi sa ovim lakse odrzavali informacije i tabele bi izgledale isto.  Javi ako imas komentara. Ako ti neodgovara mozes slobodno vratiti na raniju verziju.  Pozdrav --Dado 01:07, 12 decembar 2005 (CET)

::Probacu, hvala...--Emir Kotromanić 16:04, 12 decembar 2005 (CET)16:03, 12 decembar 2005 (CET)
Hmmm, ja pojma nemam kako će to funkcionirati? Da ubacujemo čitav kod na neku općinu je li? Može, uz uslov da neće niko ozbiljno to dirati da ne bi dolazilo do pucanja tabele. Također treba staviti kartu općina bez obilježene općine da bi neko mogao lagano ofarbati, ustvari - dajte meni imena šta treba pa ću ja, ide mi od ruke :)
Dakle, slažem se - ali da se stavi upozorenje ili objašnjenje šta treba uraditi... --Haris 01:17, 12 decembar 2005 (CET)
Emire ja sam ovo tek nedavno skontao.  Kôd tabele ne bi bio na svakoj stranici vec postoji poseban jedinstven sablon :Template:Infokutija općina koji cak možemo i zaštititi. Ova vrsta sablona se pise sa varijablama koje su u trostrukim zagradama kao na primjer .  Sve sto se pojavi na clanku je referenca za jedinstveni sablonsablon  I definicija varijable kao npr ime_grada=Sarajevo.  Pogledaj kako izgleda kôd pod Banja Luka.  Mislim da je ovo puno jednostavniji nacin sastavljanja I odrzavanje tabele I lakse ce se praviti izmjene ako dodje do gresaka.  Sto je najvaznije ako ikad budemo htjeli da promjenimo izgled tabele samo trebamo promjeniti jedinstveni sablon (infokutiju opcine).
Htio sam te isto pitati u vezi sadrzaja koji stavljamo na tabelu .  Postoje dvije rubrike "Opcina" I "Centar opcine".  Ako je ovo tabela za opcine onda se podrazumjeva da je naziv opcine isti kao I naslov clanka.  Takodjer da li postoji situacija gdje centar opcine ne nosi isto ime kao I sama opcina.  Pitam jer imam utisak da ove informacije mozda nisu potrebne.--Dado 16:23, 12 decembar 2005 (CET)

::Evo pogledao sam na članku Banja Luka. Izgleda stvarno efikasno. Što se tiče "središta općine" i "općine", u novoformiranim općinama tipa Istočna nekad Srpska Ilidža ili Istočni Stari Grad, Domaljevac-Šamac itd. općina ima jedno ime, a središte općine je neko veće selo unutar te općine itd. --Emir Kotromanić 16:39, 12 decembar 2005 (CET)

:::Odrađeno, sve osim Novo Sarajevo, Oštra Luka, Ustiprača, ne znam - li nisam pronašao na karti ili sam bio nesposoban za to, ali ostatak završen. To je to, ako još šta treba oko grafičke obrade tu sam. --Haris 23:25, 12 decembar 2005 (CET)

::::Svaka čast Hare...--Emir Kotromanić 12:05, 13 decembar 2005 (CET)

Zdravo. Vidim da si promjenio ime clanka Bosanska Krajina u "Bosanska krajina". Isto tako sam primjetio da si zapoceo clanak "Bosanska Posavina" (veliko P). Ovo mi se cini nekonsekventno (mada i sam nisam siguran sta je pravilno a sta nije). Ako imas vremena pokusaj pogledati sta je pravilno a sta nije :) Pozdravi. --EmirA 14:43, 15 decembar 2005 (CET)
I Bosanska Posavina i Bosanska Krajina se pisu velikim slovom.
Npr. "Posavina" je pravi naziv ove regije, a ovo "Bosanska" je vise da bi se odvojilo od hrvatske iste (iako Hrvati vise koriste naziv "Slavonija"), znaci Posavina se nikako ne smije pisati malim pocetnim slovom, jer je imenica.
Mislim da isto pravilo vazi i za Bos. Krajinu.
Nidurhaf 14:51, 15 decembar 2005 (CET)

::Za Bosansku krajinu sam siguran da je malim slovom (krajina je imenica koja je vrlo čest toponim kao i naprimjer imenice jezero ili more: Jadransko more ili Egejsko more imaju imenicu more koja se također piše malim slovom itd), a Posavina je velikim, kao što je Fahro objasnio.  --Emir Kotromanić 16:56, 15 decembar 2005 (CET)

...imam te nešto upitati i jednu ti stvar prigovoriti. Radi se o jednoj rečenici sa tvoje korisnikove stranice: ...registrovan pod nickom Emir Arven, kojeg sam promijenio radi sličnosti sa nekim drugim imenima. Pogrešno si upotrijebio veznik radi, jer s njim rečenica dobiva značenje da si ti promjenio nick zato da bi bio sličniji s nekim drugim nickovima, a ti si zapravo promjenio nick da ne bi bio sličan drugima, pa trebaš upotrijebiti veznik zbog mjesto radi. Dakle, znači li to da ti i korisnik Mir Harven niste isto? I jesi li ti zaista Kotromanić? To mi je teško povjerovati, nisam siguran da je od Kotromanića ostalo potomaka, bar ne pod tim prezimenom...

::"Radi" nije veznik nego prijedlog. Kao što nije ni "zbog". To bi bila jedna fina jezična primjedba u nekim drugim situacijama. Ali ipak moja stvar je šta ću pisati i na koji način, na korisničkoj (ne korisnikovoj) strani. Pa neka svako tumači to na svoj način. Imao si jedno pogrešno zapažanje, nisam rekao "radi sličnosti s drugim nickovima", nego radi sličnosti s drugim imenima. Ogromna razlika. Eto primi selam od mene druže beogradski. --Emir Kotromanić 22:29, 18 decembar 2005 (CET)

Evo nešto sam napravio, nisam siguran jesam li potrefio baš sve riječi kako treba (to mi i nije specijalnost :-) ) Ako šta treba promjeniti samo recie biće urađeno, a vidjeću da uradim neke bannere manjih veličina i oblika i tako dalje. --Haris 15:35, 22 decembar 2005 (CET)
super je...koristiti kao potpis na forumima ect... (možda bi trebalo staviti ling i na eng wiki. a možda i ne... --Harač 16:05, 22 decembar 2005 (CET)

Malo pitanje, nije li i Hrv. jezik jedan od standardna 3 jezika u BIH, ili se ja to možda varam- tko zna, možda su hrvati postali nacionalna manjina?! Stoga, molio bih objašnjenje o onome "tekst treba standardizirati" jer me to jako zbunjuje i zabrinjava?!

::Hrvatski jezik je jedan od tri službena jezika u BiH, ali ovo nije Wikipedija na hrvatskom jeziku, nego na bosanskom, tako da ne dolazi u obzir pisanje na hrvatskom ili nekom drugom jeziku, osim bosanskog. Nadam se da sam otklonio tvoju zbunjenost i zabrinutost. --Emir Kotromanić 11:35, 26 decembar 2005 (CET)

:Nije isključivo da ima riječi koje neko ne poznaje. Do upravnika je da riješe... --Haris 22:06, 24 decembar 2005 (CET)

Da ti ne bi bio zbunjen, hoću da ti kažem da sam promjenio ime od "Asim Led" na "HarunB". HarunB 08:50, 29 decembar 2005 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Emir Kotromanić/Arhiva3


Razgovor o MediaWikiju:Uploadtext

Izbacio sam slijedece poruke posto se na ove poruke ocigledno niko ne obazire niti su nesto posebno korisne.
* Pretražite Wikipediju na registru postavljenih datoteka da bi ste bili sigurni da već ne postoji datoteka pod istim imenom koja bi u tom slučaju bila automatski izbrisana vašom datotekom. (Također pogledajte postoje li već datoteke koje zadovoljavaju vaše potrebe)
* Poželjni formati za slikovne datoteke su JPG za fotografske i slične slike, PNG za crteže, jednostavne grafike i ikone, te OGG za zvučne datoteke. Pobrinite se da datoteci nadijete smisleno i specifično ime da bi izbjegli kasnije konfuzije.
Ostale poruke sam malo smanjio kako bi bilo jednostavnije citati.  Dodao sam interfejs za postavljanje obavjestenja o porijeklu slike.  Ako neko ima bilo kakve sugestije molim vas da javite. --Dado 05:33, 2 januar 2006 (CET)

Trenutno postoji problem sa <charinsert>. Svi sabloni unutar <charinsert> </charinsert> trenutno nisu u funkciji. Developeri trenutno rade na rjesavanju problema. --Elmir[demicx] 10:18, 2 juni 2006 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Crtani~bswiki

Crtani, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pisanje riječi u skladu sa standardom.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 17:01, 2 januar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Crtani. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Crtani~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:25, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:48, 19 april 2015 (CEST)


IMHO (po mom skromnom mišljenju) ima dosta elemenata za brisanje ili (pošto je dosta "važna" tema) da se temeljito ponovno napiše. --سلام - C3r4r2d2 16:31, 5 juni 2015 (CEST)

Možda prevesti dijelove koje se tiču Bosne sa :en:Serbo-Croatian#History i ubaciti ovdje. Također, prebaciti opširne ("esejske") historijske dijelove sa članka Bosanski jezik. --Bossnian (razgovor) 16:48, 5 juni 2015 (CEST)

:Tema je vrlo vrlo osjetljiva, ali i vrlo "važna". Ko može, bujrum. Et nous continuerons de surveiller...--سلام - C3r4r2d2 17:17, 5 juni 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Historijski pregled jezika u Bosni i Hercegovini


Razgovor s korisnikom:TheFEARgod~bswiki

Zagrepčan, ako prevodiš, onda radi to kako treba. Nema potrebe da ubacuješ informacije koje nisu provjere. --Emir Kotromanić 18:40, 3 januar 2006 (CET)

:Prvo svoje frustracije i fobije mozes lijeciti na drugom mjestu. Drugo, niko ne brani islamskog terorstu, jer ne postoje islamski teroristi, osim ako zelis da se teroristi svrstavaju na katolicke IRA i ETA, islamske Al-Kaida, pravoslavne, hinduisticke itd. Trece, u clanku se nece naci nepotvrdjene informacije koje si pokusao progurati, samo zato da bi ti mogao zadovoljiti svoju maniju. Cetvrto, ako zelis prevesti clanak sa en Wikipedije to je ok. --Emir Kotromanić 19:19, 3 januar 2006 (CET)
Zamolio bih te da se drzis neutralnog stava, kontrolises svoj ton i suzdrzavas se od insinuacija i poluprijetnja prema drugim korisnicima. Hvala --Dado 20:45, 3 januar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu TheFEARgod. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u TheFEARgod~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:35, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:51, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Amiir

Amiire, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pisanje riječi u skladu sa standardom.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 21:20, 3 januar 2006 (CET)

Hvala vam za postavljanje :Slika:Buzim.jpg. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. Smooth O 12:19, 4 oktobar 2008 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:Buzim.jpg|Slika:Buzim.jpg]]“

Hvala vam za postavljanje :Slika:Starigrad.jpg. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. Smooth O 12:20, 4 oktobar 2008 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:Starigrad.jpg|Slika:Starigrad.jpg]]“