Razgovor:Helem nejse

Smatram da su članovi ove grupe nedovoljno relevantni da bi svaki imao svoj članak, a i diskografija se ponavlja u pojedinačnim člancima, iako je to isključivo diskografija grupe. Dakle, prijedlog da se ostavi samo članak o grupi, a pojedinačni članci obrišu. Ni članovi Dubioze kolektiv nemaju članke o članovima, a daleko su poznatija grupa. Njamu (razgovor) 18:47, 20 april 2024 (CEST)

ne slažem se s ovim, mislim da trebaju imati svoje članke. Panassko (razgovor) 19:33, 20 april 2024 (CEST)

:Trebate imati argumente za to. Njamu (razgovor) 20:57, 20 april 2024 (CEST)

::Pozdrav,

::Pregledao sam članke o članovima grupe Helem nejse, slažem se da za dvojicu je potrebno izbrisati članke, ponajviše iz razloga što u člancima nema baš ništa biografsko izuzev imena i prezimena i činjenice da su članovi grupe Helem nejse. Dok za Tihomir Radića treba razmisliti jer tu ima nešto biografskih podataka, međutim nije moguće pronaći izvore za navedeno.

::Označio sam šablonom za brisanje dva članka, dok treći nisam, pa neka administratori to pogledaju da li i njega treba obrisati. Panassko (razgovor) 08:59, 23 april 2024 (CEST)


@KWiki: Može li ovo ovako kako je trenutno ili bi trebalo nekako drukčije (npr., "Odnosi A i B", "Odnosi između A i B", itd.)? Mislim na potkategorije. – Srđan (razgovor) 07:48, 22 april 2024 (CEST)

Trebalo bi "Odnosi A i B" ("između" se podrazumijeva i sve češće ispušta u praksi iako nije nepravilno, naravno). Samim tim riječ "bilateralni" postaje višak u konstrukcijama tipa "Bilateralni odnosi Austrije i Australije" (isto važi za "trilateralni" kad su tri države spomenute itd.). Ali može ostati u nazivu potkategorije: "Bilateralni odnosi Austrije" mada tu može, npr., "Vanjski odnosi..." (ako to nije i bolje). P. S: Ranije sam i sâm pravio po ovome s crtom, da ne odudara od prethodno napravljenih. Nije ni on nepravilan per se; može ostati ako bi bilo previše posla s mijenjanjem. – KWiki (razgovor) 12:37, 22 april 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Bilateralni odnosi


Može li se ovo nazvati jednostavno "Heroji oslobodilačkog rata"? Njamu (razgovor) 17:31, 22 april 2024 (CEST)

Sve kategorije o dobitnicima nagrada trebaju biti u obliku "Dobitnik toga i toga" (npr). – Srđan (razgovor) 18:27, 22 april 2024 (CEST)

:Ima smisla, a da li onda ujednačiti i kategoriju dobitnika Ordena narodnog heroja Jugoslavije? --Njamu (razgovor) 18:52, 22 april 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Dobitnici Ordena heroja oslobodilačkog rata


,  Kako imenovati ove kategorije: "XXXX u Makedoniji" ili (retroaktivno) "XXXX u Sjevernoj Makedoniji" (npr., "1945. u SM")? Ili do 2018. prvo, a od 2019. drugo? – KWiki (razgovor) 13:26, 23 april 2024 (CEST)
 I kako imenovati natkategorije? Naprimjer, "Godine 21. vijeka u Makedoniji" ili "...u Sjevernoj..."? KWiki (razgovor) 14:20, 23 april 2024 (CEST)

Godine 21. vijeka u Sjevernoj Makedoniji, a godine do promjene naziva "u Makedoniji". AnToni(R) 18:43, 1 maj 2024 (CEST)

:E, sada u ovoj traci s godinama link za 2001. ostaje crven umjesto da bude plav (jer nadređena kategorija ima riječ "Sjeverna", a ova nema). Jedino da nadređenu uklonimo iz šablona za automatsku kategorizaciju, pa je dodajemo "ručno" gdje treba. Ili imaš drugu ideju? KWiki (razgovor) 14:29, 2 maj 2024 (CEST)

::Za tih par godina možemo kategorizirati bez šablona. AnToni(R) 15:06, 2 maj 2024 (CEST)

:::Još ovo: jesu li i "Godine 20. vijeka u Makedoniji" ili "u Sjevernoj"? Čini mi se da bi i tu trebalo ići sa "Sjevernom" jer kategorija ide po državama, a sad je ovo zvanični naziv, pa može važiti i retroaktivno, radi razdvajanja od ostalih značenja "Makedonije" i jasnoće. KWiki (razgovor) 15:12, 2 maj 2024 (CEST)

::::...u Sjevernoj Makedoniji. Ali se onda mora ručno promijeniti u kategorijama "yyyy. u Makedoniji". AnToni(R) 15:15, 2 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:2001. u Makedoniji


Razgovor o modulu:Premjestiti

Ostalo je "Module" (ovo do logotipa WP). – KWiki (razgovor) 13:32, 23 april 2024 (CEST)

Bit će riješeno kad se sinhroniziraju prijevodi sa TW (zaboravio sam tačno koji dan, ali bit će uskoro). – Srđan (razgovor) 15:06, 23 april 2024 (CEST)


@AnToni
Poštovanje, vidim da ste primjetilI da sam napravio ovaj članak, i da ste ga malo korigovali.
Dugo nisam uređivao Wikipediju, i spreman sam na kritiku. Kao što sam navodio u izmjenama, planiram da prevedem engleski članak na bosanski jezik.
Htio sam baš pitati i za to što ste preuredili, pošto zaista je nejasno čitajući članke ovdje - da li je neophodna šira bosanskohercegovačka perspektiva (kao na primjer, blagi pomen da se smatrala najdužom opsadom do Sarajevske), ili bi jednostavno trebala doći ljudima kao prevedena engleska Wikipedija? (samo da znate - u potpunosti poštujem Vašu izmjenu, ako ste slučajno na to pomislili)
Ta nejasnoća me na način usporava, pošto konkretno čudno mi djeluje, imajući u glavi da možda ne bi stvari koje bi namjeravao prošlo ovdje, štagod bi pokušavao, iako bi to prošlo u međunarodnoj Wikipediji, ako znate na šta se odnosim.
Izvinjavam se ako se malo čudnije izražavam ovdje - u neugodnoj sam situaciji, i nisam u mogućnosti se izraziti kao inače. Da sam u mogućnosti, mislim da ne bi postavio artikal dok ga ne dovršim - više je onako tekući obrazac dok se ne budem bolje sabrao, pa sam ga zbog toga za kasnije ostavio, mada iskreno je moglo i bez njeg. Vrjedniji sam ja od ovog, samo da se zna, i to ću vremenom dokazati kada me situacija ne bude zadržavala.
Ja sam također htio napraviti izmjene na malo neobičnom izražavanju u samom artiklu, ali je tad Vaša izmjena, iznenađujuće došla, pa sam je poništio.
Svo poštovanje, nadam se da je ovo mjesto u Talk page-u, a ne u privatnim razgovorima. Recite ako nije, da tamo pređemo. Opet se izvinjavam, možda ću se čudnije izražavati naspram kako bi inače trebao, s dobrim razlogom.  Nand14nand14 (razgovor) 17:17, 25 april 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Nand14nand14/Opsada Lenjingrada


Razgovor s korisnikom:Primjer

Ovo je primjer stranice za razgovor s korisnikom.

Ovo je primjer teme razgovara s korisnikom. – Srđan (razgovor) 09:14, 26 april 2024 (CEST)

Ovo je primjer odgovora korisniku. – Srđan (razgovor) 09:14, 26 april 2024 (CEST)


Ja bih ovo skratio na Dobitnici ordena "Zlatni ljiljan". Već je dio kategorije:Orden "Zlatni ljiljan". Njamu (razgovor) 22:36, 26 april 2024 (CEST)

Ili Orden Zlatnog ljiljana - Dobitnici Ordena Zlatnog ljiljana jer se tako spominje i na Ordeni, odlikovanja i medalje Bosne i Hercegovine i u literaturi. Njamu (razgovor) 23:45, 26 april 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Dobitnici vojnog odlikovanja ''Zlatni ljiljan''


Razgovor:Husejin Smajlović

Je li ovaj Smajlović projektant tih kružnih tokova? Ako nije, to je nepotrebno u članku. AnToni(R) 19:38, 28 april 2024 (CEST)


Treba razmotriti naziv članka jer se termin međubošnjački rat uopće ne koristi izuzev jedne knjige koja nosi sličan naziv: Međubošnjački sukob u Cazinskoj krajini. Tačnost informacija kod ovih članaka o ratu koji se prevode sa engleske Wikipedije skoro je uvijek skandalozna. Ovdje su gubici 5. korpusa bili preuveličani tri puta (umjesto 672 poginula pisalo je 1.700, bez izvora naravno), kaže se da je rat u Krajinu došao u maju 1992. napadom na Bihać (21. aprila srpske jedinice napale Krupu, a niti je uopće bilo borbi na području bihaćke općine do juna), 30.000 Abdićevih snaga bježi nakon pada autonomije iako ih ima svega 5-6.000 itd. THWTMJG (razgovor) 10:38, 2 maj 2024 (CEST)

Slobodan si predložiti novi naslov. Komentari o "skandaloznosti" nisi naročito produktivni – ako su podaci netačni, slobodan si ih ispraviti i uvijek urednike potičemo da to urade kad god primijete da je nešto netačno. Ne vjerujem da iko ovdje, a ni na Wikipediji na engleskom jeziku, namjerno ili s nekim drugim ciljem izmišlja ili stavlja netačne podatke. – Srđan (razgovor) 11:02, 2 maj 2024 (CEST)

: Nisam imao namjeru nikog da kritikujem nego samo da ukažem na problem pukog prepisivanja sa engleske Wikipedije. Konkretno ovaj članak poziva se mahom na strane izvore, koji često znaju biti diletantski, i na članak bivšeg obavještajca. THWTMJG (razgovor) 11:18, 2 maj 2024 (CEST)

::Ime članka ni ja nisam primjetio u literaturi. Prevođenje članaka sa en.wiki o temama lokalnog okruženja je tema za sebe. Tamo se objašnjavaju činjenice, koje je obično nepotrebno objašnjavati, a doslovan prijevod vodi u nepotrebnu dubinu i formulacije, koje nisu osobina bosanskog jezika. Novi naziv članka mi trenutno ne pada na paket. AnToni(R) 11:27, 2 maj 2024 (CEST)

:::Zato što nikad ni nije nazvan nekim terminom, koliko mi je poznato, nego se uglavnom naziva opisno. Imenovanje treba prepustiti struci, a dok ona to ne učini jednom za sva vremena, moramo se i mi služiti opisnim, npr. "Unutarbošnjački sukob u Bosanskoj krajini" ili nešto slično ovome (možda i godine dodati po potrebi). KWiki (razgovor) 11:40, 2 maj 2024 (CEST)

::::Mislim da "Međubošnjački sukob u Bosanskoj krajini" bolje paše. Z1KA (R) 23:03, 2 maj 2024 (CEST)

:: Nebitno je koja je namjera bila, činjenica je da gotovo svi drugi projekti prevode s Wikipedije na engleskom jeziku (ne "engleske Wikipedije"; nema taj projekt veze s Englezima niti je pod vlasništvom Engleske), tako da je svima u cilju da se i tamo popravi nešto što nije tačno. KWikijeva ideja za naslov nije loša. – Srđan (razgovor) 11:44, 2 maj 2024 (CEST)

::Pa nije nužno problem ni prevesti, evo sad smo ustanovili da su podaci nepotpuni i netačni i ispravili ih. Ja sam iste promjene napravio i na EN wiki. Win-win situacija što bi Ameri rekli. Njamu (razgovor) 13:50, 2 maj 2024 (CEST)

:::Bolje je odmah ispraviti netačne informacije podrzanosa izvorima nego diskutovati, više se uradi za isti trud. Izuzetak su kontraverzne teme. Što se tice prijevoda sa en.wiki to je skoro uvijek dobar početak jer je obrađeno daleko više o Ratu u BiH nego na našoj bs.wiki. Ne treba nužno odbacivati mogucnost prijevoda zbog par netačnih informacija koje se mogu, ako je neko zainteresovan doraditi. Panassko (razgovor) 14:00, 2 maj 2024 (CEST)

::::Slažem se! Ima i smjernica WP:BO. :) Njamu (razgovor) 14:05, 2 maj 2024 (CEST)

Kako u infokutiji i tekstu riješiti problem odnosa Hrvatske i HVO-a prema 5. korpusu ili Abdićevoj paravojsci? Hrvatska je politički podržavala Abdića i imala bogate trgovačke, bolje rečeno švercerske, veze s njim, a podržao ga je i sam HVO isprva, ali ipak se nije borio protiv korpusa niti je prestao boriti se protiv srpskih snaga. A i Hrvatska je i dalje logistički snabdijevala 5. korpus. Može li stajati Hrvatska kao podrška objema stranama? THWTMJG (razgovor) 19:26, 2 maj 2024 (CEST)

Mislim da može. Ako je podržavala APZB do npr. 1994 (Vašingtonski sporazum), a onda od tada podržavala RBiH, treba navesti u zagradi datum. Većina informacija je navedena u članku Autonomna pokrajina Zapadna Bosna Z1KA (R) 22:57, 2 maj 2024 (CEST)

Odnosi Hrvatske i HVO-a prema 5. korpusu i Abdiću

Zamijeniti sa “Srbijanski ratovi”, ako nisu po etnicitetu. Njamu (razgovor) 21:31, 9 maj 2024 (CEST)

Drugo, ne moramo se nužno ravnati po svemu sa EN wiki, pa prema tome nema potrebe vraćati ispravne izmjene. Zamisli da unutarbošnjački sukob bude svačiji rat osim bošnjačkog. Njamu (razgovor) 21:38, 9 maj 2024 (CEST)

Za srpski ili srbijanski treba održati diskusiju, šta ima više smisla. Moj prijedlog je da se sve stavi kao na en.wiki "Wars involving Serbia" tj. "Ratovi u kojima je učestvovala/uključena Srbija". S obzirom da je predugo, možda bolje staviti "Ratovi Srbije", jer ima više smisla. Stavljanje "Bošnjački ratovi" nema smisla, jer su ratovi podijeljeni po datumima, učesnicima i vrsti (en pravila). U sukobu je učestvovala RBiH (bosanskohercegovački ratovi), HV (hrvatski ratovi), RS i RSK. S obzirom da je umješanost Srbije (SRJ) dokazana, uključeni su i "srpski ratovi". Z1KA (R) 00:29, 10 maj 2024 (CEST)

:To je smjernica i opet nismo na EN wiki. A treba prebaciti sa srpski na srbijanski jer se radi o državi. Njamu (razgovor) 09:06, 10 maj 2024 (CEST)

: U pravu je kolega Z1KA, bez sumnje. Da bismo izbjegli dvosmislena značenja pojedinih pridjeva, kategoriju bi trebalo promijeniti, a struktura natkategorije je, kao i na svim projektima, po državama, a kategoriziranje po krvnim zrncima ovdje svakako nema smisla.  Šta misliš da bi bilo najbolje rješenje za naziv kategorije "Wars involving [neku državu]? – Srđan (razgovor) 09:34, 10 maj 2024 (CEST)

::Kako djeluje "Ratovi s učešćem (neke države)"? KWiki (razgovor) 11:47, 10 maj 2024 (CEST)

:::Top! Njamu (razgovor) 12:07, 10 maj 2024 (CEST)

:::Može, riješit ću u toku dana. – Srđan (razgovor) 12:09, 10 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Unutarbošnjački sukob u Bosanskoj krajini


Ovo bi trebalo biti "Čvor-članci" (ili da upotrijebimo nešto slično, npr., "višeznačne odrednice", kao na SR). Ne znam je li ovo za Cat-a-lot, ali vidim koliki je broj članaka. -- KWiki (razgovor) 15:27, 2 maj 2024 (CEST)

Nije problem prebaciti u čvor-članci. Kad je riječ o "modernizaciji" terminologije, i to bi se moglo, s tim da bi bilo potrebno uskladiti terminologiju u naslovima članaka (ima otprilike 1100 stranica sa "čvor" u naslovu za zamijeniti; dakle, bio bi malo duži projekt, ali je izvodljivo). E sad, pitanje je šta je najbolje za "disambiguation" i "disambiguation pages". Od "komšijskih" projekata, hr.wiki koristi "razdvojba", sr.wiki kao što kažeš "višeznačna odrednica", sh.wiki "razvrstavanje". Može i nešto treće ako ti padne na pamet. :-) – Srđan (razgovor) 20:14, 2 maj 2024 (CEST)

:Meni "višeznačna odrednica" zvuči najpreciznije, ali nije urezano u kamen. "Razdvojba" je kroatizam, a "razvrstavanje" malo nedorečeno (čega?). KWiki (razgovor) 23:47, 2 maj 2024 (CEST)

::Dobro onda. Neka stoji ovo jedno sedmicu-dvije pa ako niko drugi ne bude imao nekih novih/boljih ideja, ići ćemo na višeznačnu odrednicu. (Slobodno me cimni ovdje sa  ako zaboravim.) – Srđan (razgovor) 11:45, 3 maj 2024 (CEST)

:::  Stavljam onda "čvor" → "višeznačna odrednica" na spisak projekata, pa kad poprave jedan bug sa Cat-a-lotom, polako na posao. – Srđan (razgovor) 19:15, 16 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Višeznačne odrednice


Razgovor:Jalijska džamija

Ako u drugim gradovima nema džamije s istim imenom, a da je relevantna za Wikipediju, javi, pa da uklonim "(Zenica)" iz naziva. – KWiki (razgovor) 15:31, 2 maj 2024 (CEST)

@KWiki Na internetu nije moguće pronaći nijednu više sa tim nazivom, slobodno makni :) Emin Tarahija (razgovor) 15:39, 2 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Operacija "Jesen '94"

Treba ovo bolje precizirati. Imao je i 4. korpus u novembru 1994. operaciju imena Jesen 94. THWTMJG (razgovor) 16:44, 2 maj 2024 (CEST)

Upravu si. Možda razdvojit po korpusu, Jesen '94 (7. korpus) i Jesen '94 (4. korpus). Njamu (razgovor) 16:52, 2 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Masakr u Glogovoj

@THWTMJG Referenca na više mjesta kaže 64, a u članku piše 68. Isto je i u članku Ejub Golić. Neki online izvori kažu 68, neki 64. Treba ovo usaglasiti. Njamu (razgovor) 16:03, 3 maj 2024 (CEST)

Zaista ne znam zbog čega broj poginulih ovako varira, u nekim sam online izvorima pronašao i 65 ubijenih. Čini mi se da sam imao i nedoumicu koji broj da napišem kad sam pravio članak. Možda da napišemo 64+ i neku napomenu? THWTMJG (razgovor) 20:28, 3 maj 2024 (CEST)

: U ovakvim slučajevima treba staviti "64–68" i staviti inline reference odmah iza toga, gdje se mogu naći oba broja. - Srđan (razgovor) 20:45, 3 maj 2024 (CEST)

:: . THWTMJG (razgovor) 00:08, 5 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Dedžal

Ako referenca spominje Jevreje kao buduće sljedbenike, to se ne treba brisati. Njamu (razgovor) 15:08, 5 maj 2024 (CEST)

Ne znam koja referenca ocrnjuje Jevreje, a po toj logici se može i "Mein Kampf" referencirati. AnToni(R) 15:42, 5 maj 2024 (CEST)

:https://sunnah.com/muslim:2944 Sahih hadis o 70.000 Jevreja koji će biti sljedbenici. Nije valjda da pišemo što nam se sviđa, a brišemo što nam se ne sviđa? Njamu (razgovor) 15:59, 5 maj 2024 (CEST)

::Ne znam kakva je to stranica, ali kao što sam već napisao, sve što piše na internetu nije i ne može biti referenca. Možda u tvom okruženju je ovakvo paušalno blaćenje normalna stvar, ali na Wikipediji nije! AnToni(R) 16:03, 5 maj 2024 (CEST)

:::Buharijina i Muslimova zbirka sadrže najviše vjerodostojnih hadisa i u islamu se uzimaju kao dokaz ako u Kur'anu nešto nije spomenuto (a dosta toga nije jer ne može sve ni biti spomenuto). Ovdje je riječ o hadisu iz Muslimove zbirke, nije ništa paušalno ni proizvoljno. Ako nije u skladu s Wikipedijinim smjernicama, to je drugačija stvar. – KWiki (razgovor) 16:07, 5 maj 2024 (CEST)

::::Paušalno je blaćenje Jevreja! A da napišemo još kako imaju krive noseve i udaju se međusobno u familiji? Referenca "Der Stürmer". AnToni(R) 16:13, 5 maj 2024 (CEST)

:::::Ovdje nije riječ o blaćenju nego o predskazanju budućeg događaja, uz Božiju dozvolu ("Dedžala će slijediti 70.000 Jevreja iz Isfahana koji će nositi perzijske šalove"). Ako to neko vidi kao blaćenje, i to je, također, druga stvar. Ovdje se samo navodi buduća činjenica, po islamskom vjerovanju, bez i najmanje namjere blaćenja, vrijeđanja ili bilo čega sličnog jer islam to i zabranjuje. KWiki (razgovor) 17:13, 5 maj 2024 (CEST)

:::Molim pročitajte pravilo: Wikipedia:Šta_Wikipedia_nije#Wikipedia_nije_cenzurisana, gdje se jasno kaže: "Wikipedia može sadržavati sadržaj koji neki čitaoci smatraju nepoželjnim ili uvredljivim — čak i krajnje takvim. Pokušaj osiguranja da članci i slike budu prihvatljivi za sve čitatelje ili da se pridržavaju općih društvenih ili vjerskih normi nije kompatibilno sa svrhom enciklopedije.", i bez ad hominema u pokušaju argumentovanja. Njamu (razgovor) 19:08, 5 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Bosno moja, divna, mila

Izgleda da postoji tekst ove sevdalinke na Wikizvoru, a ako nekom nije plaho teško da to poveže.
Nerko65 (razgovor) 19:44, 6 maj 2024 (CEST)

Odradim ja naredne sedmice, ako niko prije toga ne završi. Ne mogu kreirati podatke na WikiData s mobitela. Panassko (razgovor) 22:17, 10 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Bosno moja, divna, mila


Razgovor s korisnikom:77.77.217.25

Prestani vandalizovati sa Telemacha! Njamu (razgovor) 14:18, 9 maj 2024 (CEST)


"Osuđeni pred Haškim tribunalom". KWiki (razgovor) 00:51, 12 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Osuđeni pred Haškim tribunalom


Razgovor:Operacija "Lipanjske zore"

JNA je službeno ukinuta 20. maja 1992. godine, tako da nije mogla da učestvuje u ovoj operaciji. FriedrickMILBarbarossa (razgovor) 01:15, 12 maj 2024 (CEST)


Predlažem da se nazivi promijene u ".... u Jugoslaviji" iz razloga što nema smisla imati to ime (iako na en.wiki piše SR Jugoslavija), jer za FNRJ i SFRJ piše "u Jugoslaviji", iako je bila FNR/SFR. Također isto uraditi i za kategorije "u Kraljevini Jugoslaviji" ako ih ima. S obzirom da se termin "Jugoslavija" koristi od 1929. do 2003, predlažem da za taj period koristimo "u Jugoslaviji", a za prije/poslije koristimo "u Kraljevini SHS" i "Srbiji i Crnoj Gori". Bilo bi poželjno uraditi isto i za ostale, slične kategorije, kao npr. Makedonija. Z1KA (R) 17:26, 12 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:1999. u SR Jugoslaviji


Da svaku od kategorija prebacimo na Kategorija:Predsjednici <genitiv države>? Njamu (razgovor) 11:07, 14 maj 2024 (CEST)

U toku je ujednačavanje "Kultura po državama". Nemam ETA, ali se nadam da ću završiti do kraja sedmice (najveći su problemi šablon za automatsko kategoriziranje koji se ovdje koriste jer se moraju ponovo postavljati parametri za novu kategorizaciju, što je znatno sporije nego kad se radi direktno Cat-a-lotom). Može onda i ova, a kasnije će se morati provršljati kroz natkategoriju "Kategorije po državama". – Srđan (razgovor) 11:22, 14 maj 2024 (CEST)

Izgleda da nema ništa od ovoga ove sedmice, jer se pojavio bug u Cat-a-lotu gdje se jednostavno zamrzne ako postoji bilo koji sort key u potkategorijama. Kad bude riješeno, biće i ovo. – Srđan (razgovor) 11:44, 14 maj 2024 (CEST)

:Trebamo li se onda rješavati tih šablona ili da ostanu? KWiki (razgovor) 12:54, 14 maj 2024 (CEST)

::Što se mene tiče, treba ih zapaliti. :-) (Neopisivo je koliko je sporije prekategorizirati veće kategorije ako se mijenja struktura kategorije tako da nešto ide ispred, a ranije je bilo iza određenog teksta). – Srđan (razgovor) 13:10, 14 maj 2024 (CEST)

:::Pa onda da vidimo s AnTonijem (jer je on autor većine; a pravio sam ih i ja po istom uzorku) da to sređujemo postepeno, tj. da ih brišemo tamo gdje su smetnja? KWiki (razgovor) 13:17, 14 maj 2024 (CEST)

::::Imaju ti šabloni i prednosti. Ali ubuduće ih pravim samo u koordinaciji sa zajednicom. AnToni(R) 14:33, 14 maj 2024 (CEST)

:::::A ako treba neke promijeniti mogu ja s onim programom (AWB) za automatsko mjenjaje promijeniti. Javite pa ću probati. AnToni(R) 14:35, 14 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Predsjednici po državama


: Naslov bi trebao biti "...u Sjevernoj Makedoniji" (ili "...na Filipinima"...). Važi za sve slične slučajeve. Zato ne žuri s ovim stvarima. KWiki (razgovor) 13:04, 14 maj 2024 (CEST)

Slažem se. Međutim, ja sam samo na osnovu ostalih kategorija imenovao ovu. Ako je tako pravilno, trebali bi sve iz ove kategorije preimenovati. Z1KA (R) 13:34, 14 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Etničke grupe Sjeverne Makedonije


Razgovor:Statističke regije Slovenije

Možda čak samo Regije Slovenije, kao i za ostale države? Njamu (razgovor) 14:34, 17 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Brdo džamija

Sarajlije zovu ovu džamiju "Brdo džamija". AnToni(R) 13:59, 18 maj 2024 (CEST)


Da li je "s mačevima" ili "sa mačevima". Na stranicama o ordenima i odlikovanjima (zlatniljiljani-ks i sofic.ba) sva ordenja su napisana "sa". To najbolje zna @KWiki. Z1KA (R) 15:39, 19 maj 2024 (CEST)

"sa zlatnim mačevima", "sa srebrnim mačevima", ali "s mačevima", valjda što treba odvojiti s od s, s od z i slično, ali ne mora s od m… Njamu (razgovor) 15:43, 19 maj 2024 (CEST)

:To i ima smisla, samo eto negdje piše s negdje sa. Ako je službeni naziv "sa", iako gramatički pogrešan, morali bismo ga koristiti. Z1KA (R) 15:54, 19 maj 2024 (CEST)

:: Ne moramo jer ništa ne mijenja u značenju. P. S: Ja sam KWiki; Kwiki je drugi korisnik. ;-)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Orden zlatnog grba s mačevima


Moja pretpostavka je da je ovo drugo. Da izbrišemo ovo "Armije" iz kategorije? Njamu (razgovor) 18:03, 19 maj 2024 (CEST)

Dodjeljivali su se samo pripadnicima Armije RBIH, zato je i naziv kategorije takav. AnToni(R) 18:06, 19 maj 2024 (CEST)

:To stoji. Ali, imamo jedan primjer gdje je ARBiH dobila Orden slobode nekad iza rata, pa po tome nema smisla da je dala sebi to priznanje. A taj orden slobode je nasljedila pravna nasljednica, današnja BiH, gdje je sada to najviše priznanje. Trebalo bi kategoriju nazvati kao i članak zbog toga, ako je RBiH, odnosno njeno predsjedništvo to dodjeljivalo. Njamu (razgovor) 18:14, 19 maj 2024 (CEST)

::Predsjedništvo RBIH je imalo legitimitet pri osnivanju i izvjesno vrijeme nakon. Napuštanjem izabranih članova predstavnika Hrvata i Srba, ta institucija, kao i druge RBIH predstavljaju interese samo nekih određenih struja. Tako da su djelili priznanja samo pripadnicima Armije RBIH. Orden slobode je Orden Bosne i Hercegovine, te se može dodijeliti i nekom pripadniku drugih oružanih snaga ili paravojnih formacija, koji su danas po pozitivnim zakonskim propisima ravnopravni pripadnicima ARBIH. AnToni(R) 18:21, 19 maj 2024 (CEST)

:::Ne govorim o legitimitetu, samo kažem da se kategorija treba nazvati po onome ko dodjeljuje. Njamu (razgovor) 18:38, 19 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Ordeni i medalje Armije Republike Bosne i Hercegovine


Ovaj orden je donesen uredbom iz 2003. godine, tako da ga nisu mogli dobiti ni Armija RBIH, a ni general Delić. AnToni(R) 19:01, 19 maj 2024 (CEST)

Treba provjeriti i da li je ovaj dizajn ostao ili je uveden novi. Njamu (razgovor) 19:25, 19 maj 2024 (CEST)

:Ukoliko izvori ne postoje, treba da uklonimo i izgled i traku. Valjda ima negdje slika ordena, ako uopšte postoji? Možemo tražiti od Predsjedništva da nam pošalju sve grafike za ordene? To bi bilo kao glavni dobitak u lotu! AnToni(R) 19:52, 19 maj 2024 (CEST)

Mislim da je to isti orden koje je Predsjedništvo RBiH dodijeljivalo od 1994, samo je 2003. prenesen na Predsjedništvo BiH novim zakonskim aktom. Z1KA (R) 20:16, 19 maj 2024 (CEST)

:U Zakonu se navodi da će izgled biti definisan posebnim aktom. Ja mislim da taj akt nije nikad ni donesen, jer postoji link, koji kaže da nikada nije dodijeljen ni jedan orden. Al' nek stoji koji dan, pa ćemo vidjeti. Možda neko nešto nađe? AnToni(R) 20:20, 19 maj 2024 (CEST)

::Nešto razmišljam, da li da pošaljemo email ili pismo molbe Predsjedništvu i/ili Parlamentarnoj skupštini da dostave akte ili barem izgled/opis izgleda ordenja. S obzirom da je već neko vrijeme na snazi Zakon o slobodi pristupa informacijama na nivou institucija Bosne i Hercegovine, po nekoj logici "morali bi" odgovoriti pozitivno. Z1KA (R) 20:27, 19 maj 2024 (CEST)

:::Zašto ne? AnToni(R) 20:35, 19 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Orden slobode (Bosna i Hercegovina)


Svi misle da je rijeka Nil najveća rijeka na svijetu, ali to nije točno 82.132.102.196 14:25, 20 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Spisak najdužih rijeka na svijetu


Nosioci ovog ordena su u literaturi definisani kao "Junaci...". Zašto se vrše neosnovana preusmjerenja? AnToni(R) 19:28, 22 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Nosioci Ordena junaka socijalističkog rada


Razgovor:Genocid u Srebrenici/Arhiva2

U tekstu se navodi da je međunarodna zajednica u više navrata pokušala da uspostavi mir. Kako  to da niste primetili da su oni taj rat potpirivali, da su sve činili da ga izazovu i produže. Jedini kojima je odgovarao rat su bili upravo pojedinci iz "međunarodne zajednice". Ni jedan političar ili vojnik ne bi imao toliko hrabrosti da sam (bez prećutne podrške nekoga iz te zajednice). Oni su prodavali oružje, raspoređivali svoje snage, vršili razne eksperimente i pravili razne aranžmane sa svima, naravno tajne. Na kraju su oni ispali mirotvorci i humanisti, a sve grehe svalili na druge. Sto se tiče masakra u Srebrenici, teško da bi to moglo da se desi bez te "međunarodne zajednice". Bio je potreban povod za Oluju, i nešto da se servira prosečnom zapadnom građaninu kako bi progutao progon Srba iz Krajine, i onda su u dogovoru sa Miloševićem (koji je najverovatnije tada bio Američki čovek - jer je teškoo poverovati da je neko u stanju da toliko zla nanese sopstvenom narodu) organizovali i sproveli sve to. Tada su Milošević i njegova ekipa bili garancija mira u regionu i ostalo, a kasnije su ga optužili za zločine. Na žalost mnogi "obični" ljudi zadojeni mržnjom su učestvovali u tom masakru, misleći da rade pravu stvar, i da time svete svoje pretke i ne znam koga. Poistovetili su Bosanske Muslimane sa Turcima koji su 500 godina nabijali Srbe na kolac, koji su srpske žene odvodili u hareme, koji su srpsku decu odvodili u janjičare (danak u krvi) koja su kasnije ratovala protiv njih, koji su nekoliko puta doveli srpski narod do ivice fizičkog opstanka... To naravno nije nikakvo opravdanje, to je oblik socijalne patologije. Da je međunarodna zajednica stvarno imala nameru da održi mir, rata ne bi ni bilo! Agenti CIA ne bi prerušeni u jedne, druge i treće započinjali provokativna ubistva, Nemačke obaveštajne službe ne bi radile ono što su radile, Milošević nikada ne bi bio bilo kakav faktor (on nije mogao kao predsednik Srbije , sa tim ovlašćenjima da predstavlja bilo koga van Srbije, a i u samoj srbiji je po ustavu imao ograničene ceremonijalne funkcije), ustaški emigranti bi ostali u zapadno-evropskim i južno-američkim zatvorima, Vatikan se ne bi bavio poslovima kojima se bavio. Ostala bi država koja je imala preko 20 000 000 stanovnika, respektabilnu vojsku, Jadransko more, Dunav, odličan geo-strateški položaj, ekonomiju za 20 godina ispred Mađarske, Rumunije, Bugarske, koja je imala naučnike svetski priznate, 2. sila na svetu u šahu i prva i neprikosnovena u mnogim sportovima. Ta zemlja je trebalo 1995. godine da uđe u EU. To nije odgovaralo moćnicima u "međunarodnoj zajednici", pa su Hrvati i Slovenci po svaku cenu morali da se odvajaju tako brzo, iako su znali da imaju Miloševića sa druge strane. Epilog svega je, imamo 6, 7 ili 8 država za sada, biće ih i više, osim Slovenije te države su male jadne i bedne i nemaju ni S od samostalnosti, narodi se među sobom mrze...i svi su nesrećni.
===Da li pratite morbidni show na sr wiki===
Samo da kazem, da pratim izmjene koje rade na clanku o Genocidu Srebrenici na sr wikipediji, ali ne zelim da se mijesam ni najmanje. Ovo naravno snimam, u svoju arhivu, i strpljivo cekam februar 2006. kada je zavrsna rasprava po Tuzbi BiH protiv Srbije za genocid i agresiju. Vidio sam da su sad ubacili u clanak o GENOCIDU, ubistvo srpskog svata?! Naravno prepravili su rijec genocid u clanku. Nema teorije da taj narod ikada dozivi katarzu, ali placanje odstete Bosni u narednih sto godina ce sigurno dozivjeti. Poricanje je zadnja faza genocida. Hvala Bogu pa imamo Haski sud.Emir Arven 17:30, 16 avgust 2005 (CEST)

"...ali placanje odstete Bosni u narednih sto godina ce sigurno dozivjeti. Poricanje je zadnja faza genocida."

Ne pratim al' mogu mislit. Žalosno je, mada nisam šta drugo očekivao. Kad imaš vremena, idi na članak "Srebrenica" na engelskoj wikipeidji, idi na "historiju" stranice, i onda idi na verziju prije mog prvog uređaja. Vidjet češ s ćim se bavimo. Asim Led 19:44, 16 avgust 2005 (CEST)

Ustvari, evo ti direktan link: http://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Srebrenica&oldid=4597817 Asim Led 19:51, 16 avgust 2005 (CEST)

:Само да се јавим да пратим и ја вас. Нисте сами --213.244.212.243 12:49, 17 avgust 2005 (CEST)

::Ovo je slobodna otvorena enciklopedija, James Bond-u 007.Emir Arven 13:30, 17 avgust 2005 (CEST)

::Svjet je takodjer pratio genocid, sto satelitskim snimcima, a prati i sudjenje srpskim glavesinama, kao i Tuzbu za agresiju i genocid BiH protiv Srbije.Emir Arven 13:32, 17 avgust 2005 (CEST)

:::Џејмс Бонд нисам, нити желим да будем. Што се тиче вас, слободно пратите шта желите као што и ја пратим вас. Геноцид у Сребрници неће бити геноцид док се тако не докаже. Тако да вас молим да се суздржите вређања и осталих глупости. Хвала унапред --213.244.212.243 14:03, 17 avgust 2005 (CEST)

::::Genocid je dokazan u presudi Radoslavu Krstiću: Case (IT-98-33) "Srebrenica": "By seeking to eliminate a part of the Bosnian Muslims, the Bosnian Serb forces committed genocide. […] The Appeals Chamber states unequivocally that the law condemns, in appropriate terms, the deep and lasting injury inflicted, and calls the massacre at Srebrenica by its proper name: genocide." (ICTY 2004, para. 37). Emir Arven 14:19, 17 avgust 2005 (CEST)
Napravio sam izmjenu u citatu rezolucije 199.  Prijašnja verzija nije ista kao i prihvaćena verzija.  Pogledaj dodan link za više informacija --Dado 01:32, 4 septembar 2005 (CEST)

::Izmjena je OK, samo link ne radi. Emir Arven 07:55, 4 septembar 2005 (CEST)
Link je privremeni file (sto nisam odmah skontao).  Ovdje mozes naci glavnu stranicu i uoisati H. Res 199 u pretrazi. --Dado 18:08, 4 septembar 2005 (CEST)

Prevodeci ovaj clanak primjetio sam jednu malu hronolosku gresku. Citiram Tokom poslijepodneva 12. jula 1995. srpski vojnici su se umiješali u masu. Jedan se svjedok sjeća kako je čuo vojnike da psuju bosanske muslimane i govore im da odu, da će biti poklani, da je to srpska zemlja. Došlo je do ubistava.
U kasnim jutarnjim satima 12. jula 1995. jedan svjedok je vidio hrpu od 20 do 30 tijela nagomilanih iza zgrade "Transporta" u Potočarima, uz neki stroj nalik na traktor. Drugi je svjedok izjavio da je 12. jula oko 12:00 sati vidio jednog vojnika kako je nožem ubio dijete usred gomile prognanika. Izjavio je također da je iza fabrike cinka vidio srpske vojnike kako ubijaju više od stotinu bošnjačkih muškaraca i potom utovaruju njihova tijela na kamion.
Prvo se spominje poslije podne. Da bih se kasnije pocelo pricati o jutarnjim satima istog dana. Dali je ovo greska i u stvari se radi o jutarnjim satima 13 jula? T.j. Noc izmedju 12 i 13 ili je jednostavno hronoloska greska gdje se poslije podne spominje prije nego jutro. Hvala unaprijed na odgovoru. --EmirA 12:13, 6 decembar 2005 (CET)
Prije bih rekao da se radi o hronoloskoj greski jer je tekst gotovo upotpunosti uzet iz slucaja Krstica.  Ako hoces da provjeris pogledaj
*Presuda pretresnog vijeća u slučaju Krstić
*Presuda žalbenog vijeća u slučaju Krstić
Ipak moguce je da je I haski sud napravio hronolosku ili mozda cak I vremensku gresku.  Ako imas neke druge informacije oko ovih dogadjaja javi.  Trebali bi da prebacimo dva paragrafa kako bi se uspostavio ispravan hronoloski tok.--Dado 16:37, 6 decembar 2005 (CET)

Dado, mislim da je najispravniji da promjenimo dva paragrafa da bih dobili ispravan hronoloski tok. Ja sam u svom prijevodu na svedski ovo uradio. Mislim da bih to trebali uraditi i sa bosanskom i engleskom verzijom clanka. --EmirA 23:54, 8 decembar 2005 (CET)
Prvi put dodajem nesto na "razgovor", nadam se da necu nista zaznut/pogrijesit' :).
Zanima me ko je uradio odlomak "Revizionizam i poricanje genocida" jer je ocito prijevod sa engleskog i mozda bi ga trebalo malkice prilagoditi bosanskom i ispravit' neke slovne greskice. Ja bih to uradio al' rekoh da prvo upitam hoce li autor. (Preispitao bih izraze poput "srpske skupine", "nemoralnih ekvivalenta", "dugih odugovlačenja", "Srpska strana", itd, greške u: čiščenje, zapadno objašnjene, itd)
Pozdrav,
Jasmin
TO JE UŽASNO ZLODJELO POČINJENO NAD BOŠNJACIMA I BROJ ŽRTAVA JE SIGURNO VEĆI OD 10000.JA,KAO SRBIN,OSUĐUJEM NAJSTROŽIJE TAJ ZLOČIN I SMATRAM DA STE VI BOŠNJACI JEDINI NAROD KOJI JE DOISTA SE BORIO ZA BOSNU I SMATRAO JE DOMOVINOM.ZATO NE SMIJETE POSUSTATI,NEGO SE MORATE NASTAVITI BORITI ZA SVOJA PRAVA.BOSNA JE VAŠA I UVIJEK ĆE BITI.NAD VAMA SU VRŠENI NAJSTRAŠNIJI GENOCIDI I TO SE MORA DOKAZATI PRED SVIJETOM.IMATE MOJU PODRŠKU U TOME.SRETNO!
Apsolutno je nemoguce da si SRBIN...Srbi kazu otadzbina a ne domovina,mora da si neki Ujko...Pozzz Cica Draza

:Interesantno da jedan Srbin piše ijekavicom :-) Ali eto, Bože moj... --Kal-El 01:12, 5 juli 2007 (CEST)
Ti sto si kucao velikim slovima, nemoj da se potpisujes kao Srbin, nije lepo. To sto mislis ili verujes da je bilo preko 10 000 zrtava, tu si malo preterao. Da si stvarno Srbin ispalo bi da hoces da budes veci Katolik od Pape. Sto se tice Srebrenice to je velika sramota, iako nemam nikakve veze sa tim ipak se stidim. Bilo bi manje zlo kada bi se i ostali stideli zlocina koji su u njihovo ime radili neki vojnici, a ne da se potpisuju kao Srbi i da kucaju ovakve stvari. Ne znam da li postoji bilo ko da se i malo razume u nasu situaciju, a da je poverovao da si Srbin. Ovaj ispod sto pise takodje nema veze, pa i srpski jezik ima i ijekavicu, srbi iz CG, BiH i RH psiu i govore ijekavicom, cudi me da neko takvu glupost moze da izvali "Interesantno da jedan Srbin piše ijekavicom :-) Ali eto, Bože moj..." stvarno jako glupo.

:Rekao sam da je čudno, a ne da je nemoguće.. Obično nemamo problema sa Srbima koji pišu ijekavicom.. --Kal-El 07:51, 13 februar 2008 (CET)
Koliko ja znam Radovan Karadžić i Ratko Mladić su Srbi koji pišu i govore ijekavicu, kao i svi Srbi koji žive u RS protiv kojih ste ratovali. Takođe je u Crnoj Gori velik broj ekstramnih nacionalista, a veruje se da se neki optuženici tamo kriju. Teško je poverovati da sa ekavcima imate probleme, a da sa ijekavcima nemate, ali ok, nije to tema.

Ja se takođe slažem da je masakr u Srebrenici strašan zločin, i podržavam hvatanje ratka mladića i ostalih, ali to što se dogodilo zvanično NIJE genocid i svi mi to dobro znamo. Samo je u bosanskoj i hrvatskoj Vikipediji članak pod imenom "Genocid u Srebrenici". Slažem se i da na srpskoj Vikipediji ima mnogo takvih članaka na kojima se istorija prekraja i piše se neobjektivno, ali ih ima i na bosanskoj Vikipediji. To nije u redu.

Zaista nisam nikakav srpski nacionalista, i uz svo postovanje srebrenickim zrtvama, ipak moram da pitam nesto, i ako moze neko da mi odgovori bez uvreda, bez optuzbi da sam "cetnik" itd.
Srebrenica je bila okupirana mesecima, godinama, i svakog dana granatirana od strane srpske vojske. Koliko je bosnjackih vojnika tu poginulo za vreme te borbe? Jel moguce da od svih pronadjenih leseva, niko nije poginuo za vreme samog konflikta izmedju dve strane koji je trajao 4 godine? Moze li neko ovo da mi pojasni.

:Svi (ili barem ogromna većina) poginuli borci ARBiH iz Srebrenice za vrijeme borbi u i oko Srebrenice su pristojno sahranjeni, u skladu s običajima, te u obilježene grobnice (mezare). Dok s druge strane, žrtve Srebreničkog genocida, nisu. Komisija za nestale BiH traži upravo te žrtve (uglavnom civilne), jer im se ne zna za posmrtne ostatke. P.S. ...Srebrenica je bila okupirana..., mislim da si htjeo reći: opkoljena. Srdačan pozdrav, --CER@ 10:30, 4 mart 2008 (CET)

::Kolika je cifra poginulih u samom konfliktu izmedju srba i bosnjaka?

Srebrenica je grad koji se nalazi na sjeveroistoku Bosne i Hercegovine i kroz historiju za svaku državu pod čijom vlasti je bila, imala je poseban značaj. Prema popisu iz 1991., Općina Srebrenica je imala ukupno 37.382 stanovnika, od čega je 27.188 ili 72,8% Bošnjaci, 8.883 ili 23,8%Srbi i 1.212 ili 3,2% ostali. Geografski položaj Srebrenice bio je najpogodniji za eksperimentalne poduhvate velikosrpske politike. Prve korake ka pripremanju terena čini Služba bezbjednosti Srbije, koja 24.08.1989. počinje kampanju o ugroženosti Srba, odnosno širi glasine o protjerivanju Srba od strane muslimanskih fundametalista, u cilju da okrene srpsko stanovništvo protiv muslimanskog. Iako je srpskocrnogorski agresor zvanično napao BiH 06.04.1992. Srebrenica će sve do 18.04.biti slobodna. Prije prvih napada na Srebrenicu, sve okolne općine u kojima su većinu činili muslimani su bile okupirane. Iz straha za svoj život i svoju sigurnost, gotovo svi stanovnici su napustili Srebrenicu. SDS-ovci su ušli u Srebrenicu 18.04 oko 14,00h. Niko nije pružao otpor agresoru. Prvi dani SDS-ove vlasti u Srebrenici propraćeni su pljačkama i pojedinačnim ubistvima. Razne bande tipa 'Arkanovci', 'Šešeljovci', 'Beli orlovi'...dolazile su u Srebrenicu i opljačkani plijen odvozile u pravcu Bratunca. Međutim, u Srebrenici pod okriljem općinske organizacije SDA javljaju se prvi pokreti otpora. Prvi oružani otpor pružila je jedinica Nasera Orića 20.04., kada je postavila zasjedu konvoju 'Arkanovaca' koji su prenosili opljačkanu robu iz Srebrenice. Nakon ovoga počela je zvanično borba za Srebrenicu. Do 08.05. razne jedinica pod okriljem SDA su uspjele da blokiraju sve puteve iz Srebrenice, a 09.05 Srebrenica je oslobođena. To je bio prvi oslobođeni grad u BiH. Da bi oslobođeni prostor opstao, potrebno ga je širiti. Prvi zadatak je bio ojačati postojeću teritoriju. To je bilo dosta teško jer nije bilo dovoljno ljudstva i oružja.I pored stalnih napada agresora bilo pješadijskim napadima koji su bili stalni, ili vazdušnim sa okolnih brda, Srebrenica je polako jačala. Kao posljedica tih napada, ubijene su na desetine Bosnjaka u slobodnoj teritoriji. Okolne teritorije Srebrenice su bile u teškim situacijama. Postignuto je uvezivanje Srebrenice sa ostalim teritorijama, uglavnom šumskim putevima. Do 22.05 oslobođeni su Potočari i Sućeska. Za glavnog komandanta izabran je Naser Orić, a za komandira odbrane postavljen je Ekrem Salihović. Osjećala se sve veća sigurnost u gradu. Kako je vrijeme prolazilo, tako je Srebrenička vojska bila sve konsolidovanija, jača i brojnija. Teritorija po teritorija, oslobađane su od agresora. Tako je 20.01.1993. površina slobodne teritorije iznosila 892km2 sa sjedištem u Srebrenici. Redom su osvajana sela Skenderovići, Kragljivoda, Luka, Krnići, Ježestica, Kamenica, Glogovica, Kravica, a poseban značaj bilo je osvajanje područja Jezero, strateški vrlo bitnog područja. Najveći problemi su bili problem municije i problem hrane. Municija je dobivana od agresora, dok je hranu bile teže nabaviti. Bilo je nekoliko pokušaja da se dođe do hrane u okolnim selima, međutim većina tih pokušaja završila su neuspješno. Veće količine hrane skupljene su nakon 'Bitke za hranu' 05.10.1992. Poznatije bitke ovog perioda bile su Jezerska bitka, Bitka za Bratunac, Bitka za Glogovicu... Agresor shvata u kakvu je situaciju došao, te odlučuje da vodi dugu ofanzivu s ciljem da zauzme slobodnu teritoriju, za razliku od ranijih ofaziva, kada je namjeravao zauzeti napadnutu teritoriju u roku od 2 dana. Polako se steže obruč oko slobodne teritorije. Artiljerijski i vazdušni napadi dovode do velikih gubitaka AR BiH, ali i civilnog stanovništva. Ubrzo, dolazi do nestašice hrane. Tada u 'pomoć' uskaće UNHCR bacajuči iz helikoptera po šumama hranu. Glavni štab AR BiH pokušava pomoći Srebrenici, te do 30.03.1993. šalje 5 helikoptera, uglavnom s municijom i lijekovima. Do 03.04.1993, agresor uspjeva da se na svega 2 km približi Srebrenici. U martu 1993. u Srebrenicu dolazi francuski general Phillip Morillon (Filip Morilon). On daje kojekakva obećanja srebreničanima. Međutim, on uveliko surađuje sa agresorom, te im olakšava 'posao'. U nekoliko navrata nagovarao je Nasera Orića da preda oružje. 17.04.1993. situacija je dosegla kritični nivo te AR BiH odlučuje da izvrši kontra ofanzivu, koja završava uspješno te odbacuju agresora. Na dan 18.04.1993. Srebrenica postaje zaštičenom zonom. To je bio dogovor između Sefera Halilovića, komandanta AR BiH i Ratka Mladića, generala VRS, pod podsretstvom Morillona, kao predstavnika UN-a. Sporazumom je predviđen prekid vatre i ulazak kanadskih oružanih snaga iz reda UNHCR-a u Srebrenicu. Na tom sporazumu dogovorena je demilitarizacija Srebrenice. Slobodna teritorija bila je podjeljena na 2 djela, Srebrenicu površine 144 km2 i Žepu površine 110 km2 . U Srebrenici je živjelo 50 000 ljudi, a u Žepi 10 000. Kanađani su u Srebrenici dočekani kao mirotvorci, ali bili su nešto sasvim drugo. Imali su svega 143 čovjeka vrlo slabog naoružanja. Za kratko vrijeme skupili su dosta naoružanja koje su posjedovali pripadnici AR BiH u Srebrenici za koje se nezna gdje je zavšilo. Agresor je za to vrijeme znatno skratio slobodnu teritoriju. Narod u slobodnoj teritoriji nije vjerovao Kanadskim vojnicima. Poslije kanadskih vojnika, dolaze holanđani. Primopredaja između kanadskih i holandskih vojnika izvršena je 03.03.1994. Glavninu svojih vojnika smjestili su u tvornicu akumulatora u Potočarima. U slobodnoj teritoriji ih je bilo oko 570. Iako su javni spisi Međunarodne zajednice da UMPROFOR štiti slobodne teritorije, holanđani provode suprotnu politiku. Oni popuštaju pred agresorom, dozvoljava da im agresor zarobljava vojnike. Ustupaju im gorivo, nauružanje, uniforme i informacije o položajima odbrambenih snaga. Komandant holandskih trupa bio je Kollemans. Holanđani su se stalno povlačili prema unutrašnjosti enklave, prepuštajući agresoru teritorije. Nesmije im se oprostiti stalno razoružavanje branilaca Srebrenice, dogovori sa agresorom, lažni izvještaji Međunarodnoj zajednici, kao ni izjednačavanje agresora i žrtve. Život unutar enklave je bio dosta težak. Nestašica hrane je bio glavni problem, ali ne i jedini. Nestašica vode dovela je do totalne nehigijene u gradu. Odjeće i obuće je bilo vrlo malo. Konvoji sa hranom, vodom, odjećom i obućom bi stizali vrlo rjetko, jer ih je agresor odbijao pustiti u enklavu. To je bio jedan od načina agresije prema stanovništvu enklave. Stanovništvo je bilo vrlo demoralisano. Svima je bilo jasno ako jedna manja jedinica VRS napadne Srebrenicu da im prijeti holokaust. Agresor je imao špijune u zaštićenoj zoni, koji su im davali vrijedne podatke o stanju u enklavi. Neki su bili u obliku holandskih vojnika. Za najvećeg špijuna, stanovništvo Srebrenice je smatralo Kollemana. Odlučujući napad na Srebrenicu izvršen je 06.07.1995. Napad je pripreman iz pravca Skelana, a oblici napada bili su pješadija i artiljerija. Agresor je pokušao ući u sela oko Srebrenice. Holanđani nisu pružali otpor, međutim slabo naoružani branioci jesu. Uspjevaju da odbiju prve napade. 07.07 se nastavljaju napadi, najviše ariljeriski. Branioci i ove napade odbijaju, ali sa velikim brojem poginulih i ranjenih. Vlasti Srebrenice upućuju apel svjetskoj javnosti za pomoć, jer slijedi nezapamćen masakr. Niko se ne oglašava. 08.07 nastavljaju se napadi. Agresor vrši pješadijski napad. Holanđani bez otpora predaju agresoru teritorije. U tome gine jedan holandski vojnik, za što su okrivili snage otpora. 09.07 agresor dolazi na sami ulaz u grad. Za sobom su sve spalili. Vlasti Srebrenice na sve načine pokušavaju da stimulišu narod da krene u odbranu. 10.07. uslijedio je očajnički pokušaj branilaca da kontraofanzivom potisnu agresora što je djelimićno i uspjelo. Međutim agresor brzo uspjeva povratit izgubljene teritorije tog dana i približava se na svega 300m od centra grada. Branioci su imali ogromne gubitke. Drmatična noć desila se sa 10.na 11. 07. Te noći lokalne vlasti donose odluku da se krene u poslijednju kontra ofanzivu. Tada na scenu stupa Kolleman, govoreći da ce snage UN-a oko 6 sati izvršiti vazdušni napad, što se nije desilo. 11.07. Mladić ulazi u Srebrenicu. U gradu je haos. Dolazi do dogovora da vojno sposobni muškarci, krenu prema selu Šušnjari da pokušaju napraviti proboj prema Tuzli, dok ostali, žene, djeca i starci, kreću prema holandskoj bazi u Potočarima. Srebrenica pada pod ruke Mladića. On je svojim rječima: 'Evo nas u srpskoj Srebrenici. Ovaj grad poklanjamo srpskom narodu. Napokon je došao trenutak da se poslije bune protiv dahija Turcima osvetimo na ovom prostoru' najavio šta će se desiti. Pred noć 11.07. oko 30 000 ljudi je došlo pred holandsku bazu, među njima oko 3 000 muškaraca starosti 12-80 godina. Srbi su predvođeni Mladićem ušli u Potočare 12.07. Između agresora i komisije za evakuaciju postignut je dogovor o depotraciji civilnog stanovništva Srebrenice. Pomenuti dogovor bio je samo ograđivanje Mladića za ono šta će uslijediti. U Potočarima su silovali i ubijali kako im je bila volja, sve pred holandskim vojnicima. Deportacija žena i djece je obavljena 12.-13. 07. Transport su vršila preduzeća iz Srbije. Oko 3 000 muškaraca, je izdvojeno, a ljepšim ženama nije bio dozvoljen ulazak u autobuse. Njima tada nestaje svaki trag. Neki su sebi skraćivali život samoubistvima. Deportacija je završena u predvećerje 13.07. Oko 25 – 30 000 je uspjelo ostati živo. Vojno sposobnoi muškarci, njih oko 12 000 i 100tinjak žena krenuli su u selo Šušnjare, da pokušaju izvršiti proboj prema Tuzli. Plan je bio da se probije teritorije dužine 100njak km pravcem Jaglići – Buljim – Pobuđe – Cerska – Snagovo – Crni vrh – Križevići – Baljkovica – Nezuk. Komandu je preuzeo Ramiz Bećirović. Putovalo se u koloni 1 po 1. Kreće se 12.05. oko 5h. Do 18 h dolazi se do Kameničkog brda iznad sela Pobuđe. Agresor je iz megafona pozivao narod da se preda. Nekoliko stotina metara od Kamenućkog brda agresor je otvorio vatru na po koloni iz više vrsta naoružanja. Nastao je masakr. Ujutro, 13.07., uspjelo se probiti svega 5 000 ljudi. U noći između 12. i 13. 07., te 14.07 pobijeno je i zarobljeno oko 7 000 ljudi. Na Udrču, je uslijedio novi napad, tada hemijskim otrovima, koja će kod mnogih izazvati destruktivna djelovanja, priviđanja... Krenulo se dalje. Dionice koje su mogle preći za 2 sata prelažene su 10tak sati, zbog raznih zasjeda koje je agresor pravio.U noći sa 14. na 15. 07. kolona bezbjedno prelazi preko Snagova i stiže do Crnog Vrha, a zatim do Križevića. Borcima Srebrenica za život ili smrt pridružuju ju se združene jedinice II kosrpusa AR BiH. Borci odlaze u borbu za posljednju prepreku u rejonu Baljkovaca. Polazi im za rukom da probiju linilu agresorskog fornta okrenutu ka Zvorniku. Noć s 15. na 16. kolonu je dovela na svega 2 km do slobodne teritorije u Nezuku. 16.07 im se pridružuje Naser Orić. Tada se vode nezapamćene borbe. Agresor pokušava povratiti izgubljene teritorije u nastoju uništiti ostatak kolone. Napadaju kolonu raznim bojnim otrovima, što dovodi do predaje vojske Srebrenice, i samoubistava. Dogovor je glasio: Borba do posljednjeg čovjeka. Shvaćeno je da se jedino mogu probiti do slobodne teritorije sa puškom u ruci. Popodne 16.07 združenim snagama uspjelo je da probiju liniju razgraničenja ka Nezuku. Susret Srebreničana i AR BiH koja je dolazila iz pravca Tuzle desio se naveče 16.07. Protekao ne bez uobičajene radosti, jer se nije znala sudbina oko 10 000 drugih koji nisu uspjeli da se probiju do Tuzle. Nakon 16.07 pristizale su grupe Srebrenićana u slobodnu teritoriju. Zanimljivo je da je 06.04. 1996. grupa od 7 muškaraca stigla do Tuzle. Grupa od 800 muškaraca je pokušala preko Srbije doći do Makedonije, međutim, većina je pohvatana u Srbiji, i predata VRS. Manja grupa spas je našla u proboju prema Goraždu. Prema nekim zvaničnim podacima, od aprila 1992., do jula 1995. ubijeno je 8 991 građanin. Međutim, smatra se da je broj žrtava preko 10 000. Masovna ubistva vršena su u Novoj Kasabi, u selu Pobuđe, u Karakaju, Kamenici, Cerskoj i drugim mjestima. Nakon ubistava žrtve su kamionina prevožene do masovnih grobnica koje se i danas eshumiraju. Tjela više od 7 000 ubijenih još nisu nađena.

Hajde javite se, evo clanka koji bi trebali uvrstti u ovaj clanak:
http://en.wikipedia.org/wiki/Srebrenica_genocide#Dispute_regarding_Serb_casualties_around_Srebrenica
Dispute regarding Serb casualties around Srebrenica
It is agreed by all sides that Serbs suffered a number of casualties during military forays led by Naser Orić. The controversy over the nature and number of the casualties came to a head in 2005, the 10th anniversary of the massacre.[99] According to Human Rights Watch, the ultra-nationalist Serbian Radical Party "launched an aggressive campaign to prove that Muslims had committed crimes against thousands of Serbs in the area" which "was intended to diminish the significance of the July 1995 crime."[99] A press briefing by the ICTY Office of the Prosecutor (OTP) dated 6 July 2005 noted that the number of Serb deaths in the region alleged by the Serbian authorities had increased from 1,400 to 3,500, a figure the OTP stated "[does] not reflect the reality."[100] The briefing cited previous accounts:
* The Republika Srpska's Commission for War Crimes gave the number of Serb victims in the municipalities of Bratunac, Srebrenica and Skelani as 995; 520 in Bratunac and 475 in Srebrenica.
* The Chronicle of Our Graves by Milivoje Ivanisevic, president of the Belgrade Center for Investigating Crimes Committed against the Serbs, estimates the number of people killed at around 1,200.
* For the Honorable Cross and Golden Freedom, a book published by the RS Ministry of Interior, referred to 641 Serb victims in the Bratunac-Srebrenica-Skelani region.
The accuracy of these numbers is challenged: the OTP noted that although Ivanisevic's book estimated that around 1200 Serbs were killed, personal details were only available for 624 victims.[100] The validity of labeling some of the casualties as "victims" is also contested:[100] studies have found a significant majority of military casualties compared to civilian casualties.[101] This is in line with the nature of the conflict—Serb casualties died in raids by Bosniak forces on outlying villages used as military outposts for attacks on Srebrenica[102] (many of which had been ethnically cleansed of their Bosniak majority population in 1992).[103] For example the village of Kravica was attacked by Bosniak forces on Orthodox Christmas Day, 7 January 1993. Some Serb sources such as Ivanisevic allege that the village's 353 inhabitants were "virtually completely destroyed".[100] In fact, the VRS' own internal records state that 46 Serbs died in the Kravica attack: 35 soldiers and 11 civilians.[104] while the ICTY Prosecutor's Office's investigation of casualties on 7 and 8 January in Kravica and the surrounding villages found that 43 people were killed, of whom 13 were obviously civilians.[105] Nevertheless the event continues to be cited by Serb sources as the key example of heinous crimes committed by Bosniak forces around Srebrenica.[99] As for the destruction and casualties in the villages of Kravica, Siljkovići, Bjelovac, Fakovići and Sikirić, the judgment states that the prosecution failed to present convincing evidence that the Bosnian forces were responsible for them, because the Serb forces used artillery in the fighting in those villages. In the case of the village of Bjelovac, Serbs even used the warplanes.[106]
The most up-to-date analysis of Serb casualties in the region comes from the Sarajevo-based Research and Documentation Center, a non-partisan institution with a multiethnic staff, whose data have been collected, processed, checked, compared and evaluated by international team of experts.[107][101][108] The RDC's extensive review of casualty data found that Serb casualties in the Bratunac municipality amounted to 119 civilians and 424 soldiers.[69] It also established that although the 383 Serb victims buried in the Bratunac military cemetery are presented as casualties of ARBiH units from Srebrenica, 139 (more than one third of the total) had fought and died elsewhere in Bosnia and Herzegovina.[101]
Serb sources maintain that casualties and losses during the period prior to the creation of the safe area gave rise to Serb demands for revenge against the Bosniaks based in Srebrenica. The ARBiH raids are presented as a key motivating factor for the July 1995 genocide.[109] This view is echoed by international sources including the 2002 report commissioned by the Dutch government on events leading to the fall of Srebrenica (the NIOD report).[110] However these sources also cite misleading figures for the number of Serb casualties in the region. The NIOD report, for instance, repeats the erroneous claim that the raid on Kravica resulted in the total annihilation of its population. Many consider these efforts to explain the motivation behind the Srebrenica massacre are merely revisionist attempts to justify the genocide. To quote the report to the UN Secretary-General on the Fall of Srebrenica:[111]
Even though this accusation is often repeated by international sources, there is no credible evidence to support it… The Serbs repeatedly exaggerated the extent of the raids out of Srebrenica as a pretext for the prosecution of a central war aim: to create a geographically contiguous and ethnically pure territory along the Drina, while freeing their troops to fight in other parts of the country. The extent to which this pretext was accepted at face value by international actors and observers reflected the prism of 'moral equivalency' through which the conflict in Bosnia was viewed by too many for too long.
Bosniak

Srbijanske Radikalne Lazi -- Ima li volontera da prevedu ovo na Bosanski jezik?

Baš mi je zanimljivo kako naša "braća" Muslimani (ili Bošnjaci) tačno znaju šta su Srbi hteli pa u ovom članku govore kako su Srbi kolektivno neki cilj pratili ("...Srbi su namjeravali..", "Željeli su živjeti u istoj državi...", "Srbi su shvatili...").
Izgleda na bosanskoj vikipediji pišu isključivo stručnjaci i analitičari, kada znaju da "Bez područja srednjeg Podrinja ne bi bilo Republike Srpske". Pozdrav od Pedje! Očekujem malo više objektiviteta!
U dijelu članka u kojem se govori o zaštićenoj zon treba napomenuti da ona nije bila samo zaštićena već je trebala biti i demilitarizovana. Što znači bez oružja. A toga ovdje nigdje nema. I još se usuđujete pričati da Armija BiH nije imala puške. Ona ih nije smjela imati. Samo UN ih je smio imati.

:en:Srebrenica massacre#Non-Serb participants in the killings donosi podatak o Grčkim kolaboracionistima s Karadžićem i Mladićem. Taj podnaslov ima potrebne reference, sastoji se od nekoliko rečenica, ali vrlo značajnih rečenica. Na youtube-u ima videomaterijal od tri dijela u kome autor knjige koja je poslužila kao glavna referenca na en.wiki opisuje kako je dočekivan Karadžić, što i u kojem procentu misli stanovništvo Grčke o Karadžiću i Mladiću kao i druge uznemirujuće podatke o agitaciji i propagandi koju su vršili pojedini ministri Vlade Helenske Republike za priključivanje kolaboracionistima.
I onda se samo pitam zašto se članak o Makedoniji nalazi pod naslovom Republika Makedonija, a Makedonija preusmjerava na čvor.-- Kalimah 01:40, 22 decembar 2009 (CET)


Razgovor:Jugoistočna Slovenija

S obzirom na ostale nazive statističkih regija koje su preuzete direktno sa sl.wiki, šta raditi s ovom? Čini mi se da je zvanični naziv "Statistička regija Jugoistočna Slovenija". Ostaviti kako je trenutno, prebaciti na tu varijantu, nešto treće? – Srđan (razgovor) 15:06, 26 maj 2024 (CEST)

Možda najbolje da ostane ovako. Rethymno (razgovor) 16:29, 1 juni 2024 (CEST)

:U redu. Vidjeću da ažuriram preostale linkove prvom prilikom. – Srđan (razgovor) 18:45, 1 juni 2024 (CEST)


Ovo mi malo zvuči na slovenski jezik: Jure, Jureta...? AnToni(R) 15:19, 26 maj 2024 (CEST)

S obzirom da "Mile" za Akmadžića nema smisla, pretpostavio sam isto i za Jureta. Z1KA (R) 15:27, 26 maj 2024 (CEST)

:"Jure" u genitivu ostaje "Jure", s tim da u izgovoru ima dužinu na E. KWiki (razgovor) 16:25, 26 maj 2024 (CEST)

::Ispravljeno! Z1KA (R) 16:59, 26 maj 2024 (CEST)

::: Evo čisto da ima negdje napisano, radi svih: N = Júre, G = Júrē (s tim da se dužine ne pišu osim tamo gdje moraju; ovdje sam je stavio da se uoči razlika u izgovoru), DL = Júri, A = Júru, V = Jûre, I = Júrōm. – KWiki (razgovor) 17:15, 26 maj 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Saziv Vlade Republike Bosne i Hercegovine (Jure Pelivan/Mile Akmadžić)


Razgovor:Husein Bošković

Ovakve članke treba, ukoliko se blagovremeno ne poprave, brisati! Ko će popravljati ovakve "frljave" formulacije? Autoru preporučujem da piše na jeziku kog poznaje. AnToni(R) 18:34, 27 maj 2024 (CEST)

Riječ postoji u pravopisu bosanskog jezika iz 2018. Više o tome na :sr:Чифчија. Njamu (razgovor) 18:36, 27 maj 2024 (CEST)

Cijenjeni kolega, onda piši na sr.wiki. AnToni(R) 18:45, 27 maj 2024 (CEST)

:A ovdje popravi padeže! Bosanski ima sedam, a ovaj autor koristi jedan ili dva! Nije problem što ne zna padeže, nego jezik projekta na kom bi pisao. AnToni(R) 18:48, 27 maj 2024 (CEST)

::@AnToni čifčija je kmet u Osmanskom Carstvu, nema potrebe za raspravom, ako je manje poznat termin može se u zagradi napisati ili zamijeniti izraz sa poznatijim izrazom kmet. Ja ću sutra probati popraviti nedostatke u članku Panassko (razgovor) 18:49, 27 maj 2024 (CEST)

:::Postoje riječi koje se zovu arhaizmi i danas se ne koriste u literaturi, enciklopedijama i sl. Pisati kao prije 200 godina nije wiki stil. Zato sam i postavio šablone za preuređivanje. AnToni(R) 18:52, 27 maj 2024 (CEST)

::::Znam ja šta je čifčija, ali korisnici koji bi da pročitaju, ne žive u Osmanskom Carstvu. AnToni(R) 18:54, 27 maj 2024 (CEST)

::Nisam autor ovog teksta, tekst je iz knjige koja je objavljena u Tuzli na Bosanskom jeziku a određeni članci govore o komitama iz Crne Gore. Stranica je tek otvorena i planirao sam je dodatno popravljati, tako da nema potrebe za vrijeđanjem jer se frustracije ne liječe ovdje. Eldoradoo1 (razgovor) 19:12, 27 maj 2024 (CEST)

:::Ako je sadržina prepisana iz knjige, to je kršenje autorskih prava i članak će biti izbrisan! O frustracijama i bolestima ne bi diskutirao, ali shvatite ovo kao upozorenje, koje zbog osobnog vrijeđanja, može poprimiriti drugačiju formu! AnToni(R) 19:18, 27 maj 2024 (CEST)

::::Djelimično, kako ćemo naučiti istoriju ako ne iz knjiga i onda uzeti reference iz nje? Frustracija nije bolest i to nije vrijeđanje za razliku od onog što vi pišete. Eldoradoo1 (razgovor) 19:26, 27 maj 2024 (CEST)

:::::Ponavljam: manite se dijagnoza! Članak je nepismeno napisan, te će ili biti popravljen u kratkom roku ili izbrisan. Obratite pažnju na upozorenje o komunikaciji s drugim korisnicima! AnToni(R) 19:32, 27 maj 2024 (CEST)

::::::Polako ljudi, nema potrebe za raspravom. Nema vrijeđanja niti napada, nismo doktori da se gadamo dijagnozama niti je potrebno otkinuti glavu novom korisniku jer tekst ne zadovoljava enciklopedijski stil. Članak se može dotjerati i stilski i gramatički, @Eldoradoo1 obratite pažnju na stil pisanja. Zabranjeno je kopirati tekst iz drugih izvora, isto mozete koristiti ali morate svojim riječima preprićati, te adekvatno referencirati napisano. Predlažem da prije nego nastaviti stvarati nove članke prvo neko vrijeme provedete u dotjerivanju postojecih i usput se upoznajte sa nacino pisanja, referensiranja i kategorizaciom stranica. Ja se još uvijek povremeno vrstim na svoja prva dva članka pa ih pomalo dotjerujem.

::::::Pozdrav, Panassko (razgovor) 20:18, 27 maj 2024 (CEST)

:::::::U redu, hvala na predlogu. Eldoradoo1 (razgovor) 20:26, 27 maj 2024 (CEST)

Mislim da "Crnogorski muslimanski komita" nije adekvatan termin već samo "Sandžački komita" ili "muslimanski komita iz Sandžaka" razlog tome: tih godina je već postojala zasebna Crnogorska komita koja nije imala veze sa Sandžakačkom muslimanskom komitom, štaviše bio je slučaj da je Crnogorska komita tkzv. Zelenaši učestvovala u masakru u Šahovićima. Masakar u Šahovićima Eldoradoo1 (razgovor) 14:02, 28 maj 2024 (CEST)

Bio je Crnogorac i onda je logično da je crnogorski! AnToni(R) 15:51, 28 maj 2024 (CEST)

:Odakle vam informacija da je bio Crnogorac po nacionalnosti? Imate li neki izvor te informacije ili dajete neko svoje mišljenje? U većini izvora stoji da je muslimanski komita, Crnogorac se uopšte ne pominje a u tom vrijemenu je musliman bila nacionalna kategorija, mislim da bi ovo trebalo da vam bude poznato. Eldoradoo1 (razgovor) 16:05, 28 maj 2024 (CEST)

::Stanovnici Crne Gore se zovu Crnogorci. AnToni(R) 17:01, 28 maj 2024 (CEST)

:::To nebi bio problem da je u pitanju pisac, pjevač, političar ili nešto slično. Ovdje se radi o vojskovođi koji se bori protiv te države, otprilike kao da ste rekli (dajem primjer) da je OVK/UÇK bio srpski pokret i da su ti pripadnici vojske bili Srbi koji ratuju protiv Srbije, sve to samo zato jer su rođeni na teritoriji koja je bila ili jeste sastavni dio te države. Moraju se dati jasne formulacije u ovim slučajevima da nebi bile pogrešno shvaćene. Pozdrav. Eldoradoo1 (razgovor) 17:30, 28 maj 2024 (CEST)

::::Konsenzus zajednice je da ne koristimo etničku pripadnost, nego pripadnost zemlji kako bismo izbjegli rat izmjenama kod osoba gdje nije jasno opredjeljenje. U slucaju OVK bi stajalo kosovski muslimanski borac. Mislim da se ne treba trošiti oko ovog pitanja, imamo puno drugog posla da bs wiki bude što bolja.

::::Pozdrav, Panassko (razgovor) 17:47, 28 maj 2024 (CEST)

:::::Onda bi to trebalo da uradite i kod Jusufa Mehonjića jer tamo stoji da je Albanac bez ikakvog dokaza. Eldoradoo1 (razgovor) 18:12, 28 maj 2024 (CEST)

::::::Taj članak ima većih problema od albanski-crnogorski, međutim obzirom na konsenzus zajednice taj dio sam ispravio. Panassko (razgovor) 18:26, 28 maj 2024 (CEST)

:::::::Hvala. Eldoradoo1 (razgovor) 18:29, 28 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Gözleme

Ako neko zna bolju transkripciju za Gözleme, nek' predloži! AnToni(R) 21:04, 28 maj 2024 (CEST)

Kod Škaljića (Turcizmi u srpskohrvatskom jeziku, Svjetlost, Sarajevo, 1966, str. 260): “đuzlèma - vrsta slatke pite: kuha se u »u ružice« ili se savija u kolutove (»na burmu«), i to samo jufka, bez tirita, i zaliva se toplim šerbetom. – »zeljanice prije kukavice, / đuzlemeta na burme savita« (S. B. II 27). < tur. gözleme”. THWTMJG (razgovor) 00:43, 29 maj 2024 (CEST)

I kad bi neko smislio riječ ili preveo Flatbread, Fladenbrot! Odmah da napišem da nije ni lepinja ni somun, nego nešto treće?--AnToni(R) 21:12, 28 maj 2024 (CEST)

Mislim da nisi u krivu ako napišeš lepinja. Isto tako, možeš napisati i Pita (hljeb), kako su uradili Makedonci. Nerko65 (razgovor) 22:16, 28 maj 2024 (CEST)

:Flatbread/Fladenbrot je ravni hljeb ili hljeb bez kvasca. Somun i lepina su (ugrubo) sinonimi, što treba povezati sa :en:Pita. Njamu (razgovor) 22:43, 28 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Dina Bajraktarević

Ako je neko bio alkoholičar i propio kuću i kućište, nije definicija za enciklopediju: "...da je tražio utjehu u alkoholu". To bi trebalo prepraviti! AnToni(R) 16:51, 29 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Masakr u Štrpcima

Nećemo valjda za svaku pojedinačnu žrtvu dodavati ovu kategoriju. Ako je ubijen 1 Hrvat to nije masakr, već ubistvo. Meta ovdje su bili Bošnjaci. Isto važi i za Kazane (gdje je ekshumiran i jedan Bošnjak, ali pazi ovdje nema kategorije Masakr nad Bošnjacima, mada i ne treba realno, to je masakr nad Srbima), kao i za Kapiju (meta Bošnjaci). Njamu (razgovor) 13:51, 31 maj 2024 (CEST)

Po kojoj se definiciji određuje šta je masakar? Koji broj žrtava? Ko je zapravo odredio da su ubijeni bili Bošnjaci? Šta je s drugim narodima? Ovo je samo dokaz da su ove kategorije bez smisla. AnToni(R) 13:59, 31 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Meridianbet

Pozdrav, na osnovu cega je clanak oznacen kao promocija kad sumira ukratko samo cinjenice o kladionici? Backij (razgovor) 06:46, 1 juni 2024 (CEST)


Ima veća dopuna na en.wiki, ali ne znam kako da imenujem te masakre. FriedrickMILBarbarossa (razgovor) 18:03, 3 juni 2024 (CEST)

Vodi se ostalim nazivima. A i ja sam tu. ;-) KWiki (razgovor) 19:50, 3 juni 2024 (CEST)

: Dopunjeno (valjda). FriedrickMILBarbarossa (razgovor) 23:08, 3 juni 2024 (CEST)

::Ali izgleda da se na en.wiki aktivno izbjegava upotreba termina „masakr” za ove nove događaje: :en:Special:Diff/1227124823. FriedrickMILBarbarossa (razgovor) 00:25, 4 juni 2024 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Masakri nad Palestincima