Razgovor s korisnikom:Dado/arhiva 1

Poštovani gospodine Dado, Vi ste treci admin. kojemu se obracam. Molim Vas prestanite s objavljivanjem privatnih zahtjeva na Vasim stranicama, a u kojima trazim zastitu autorskih prava, vezano uz Vaseg suradnika Mediteran. Emir ima moj mail.
pozdrav g.p.
A i uporno vraća Novi Grad na Novi Grad, Sarajevo. Radi stvari a ne obazire se na posljedice nouanoua 23:27, 24 oktobar 2005 (CEST)
Ciao - de molim te pogledaj clanak Orasje i vidi sta EmirA radi. Ja uporno govorim da treba ostaviti sluzbeno ime kako jeste, a on moje izmjene blati kao vandalizam. Puno pozdrava nouanoua 23:22, 24 oktobar 2005 (CEST)
Eno opet zaključaše. :) A baš sam bio krenuo... Hvala na dobrodošlici, još sam uvijek veliki novak, al' polako ide. Slike su većinom s engleske Wikipedije, a za druge ću da vidim. nouanoua 04:28, 13 oktobar 2005 (CEST)
Zdravo, Dado. Drago mi je što neko počeo i na bs wiki da postavlja članke sa sr wiki. Hteo bi te zamoliti da u buduće na te nove članke postavljaš i sr: interwiki. Pozdrav, --Pokrajac - ambasador srpske Vikipedije 17:58, 19 mar 2005 (CET)
Narednih nekoliko dana htjeo bi poboljšati članak o Banja Luci. Mislim da je krivo da bosanska wikipedia ima najgori članak o tom gradu.. pa i danska wikipedia ima više informacije. Asim Led 21:32, 1 apr 2005 (CEST)
Pocecu prevoditi sa engleske wiki.  Mislim da je ta verzija za sada jos najstabilnija.--Dado 21:40, 1 apr 2005 (CEST)
Dobro, ali ne trebas prevoditi historiju jer ja trenutno pisem puno bolju sekciju za nasu verziju clanaka. Sto se tice odabranog clanaka, vec sam postavio novi za April (Dzingis Kan) a hrvatska wiki ni nema "odabranog clanaka". Predlozio sam bio hrvatski jezik jednostavno zbog toga sto je to duga i kvalitetna stranica. A Ferhadija moze da bude odabrani clanak na nasoj wikipediji u Maju, nema problema. Asim Led 21:57, 1 apr 2005 (CEST)
Hej, tek sam sad saznao da moram ici negdje za sat vremena. Napisao sam nesto o historiji Banja Luke, ali na engleskom je. Ako imas vremena/mozes, pokusaj da prevedes sta mozes. Necu imati pristup internetu do sutra. - A.L.

Wikipedia:Prijedlozi za upravnika
Period namjenjen za iznošenje argumenata za i protiv Vaše nominacije je već istekao, a da Vas niko nije ni upitao da li uopće želite biti administrator na bosanskoj Wikipediji. :) --Bosnawi 13:45, 26 apr 2005 (CEST)
Iako nisam siguran na osnovu cega se pozicija administratora upraznjuje moram reci da sam pocastvovan povjerenjem.  Vidim i da je do kraja bilo jako napeto (ko na tuti) i na kraju je bio samo jedan glas razlike :).  Bila bi mi cast da budem jedan on administratora --Dado 17:31, 26 apr 2005 (CEST)

:::Definitivno, trebas biti administrator. Ne znam sta s desava sa EB i Pingosom (drugom dvojicom administratora) koji trebaju glasati kako bi se obavilo imenovanje. Nema ni Asima u zadnje vrijeme na wikipediji.Emir Arven 19:32, 26 apr 2005 (CEST)

::::Student sam a ovo je najvazniji dio godine u Americkom sistemu. Necu biti vrlo aktivan sve do Juna, ali ipak provjeravam nedavne izmjene ponekad da vidim sta se desava. Inace, dobro ide i bez mene. Asim Led 22:01, 27 apr 2005 (CEST)
Niko nije imao primjedbi pa dodijelio sam ti upravnicka prava danas. Čestitam, i želim ti mnogo uspjeha u radu. Asim Led 22:01, 27 apr 2005 (CEST)

Kao što reče Asim, period ispita ovdje pada u prvoj polovini Juna. Znate i sami kako je. Preko ljeta će sigurno biti više aktivnosti. Pridružujem se čestitkama na izboru. E.B. 22:27, 27 apr 2005 (CEST)

Ja sam je napravio.. slobodno stavi GFDL sablon. Asim Led 02:55, 11 maj 2005 (CEST)

Dado, nema potrebe da se lokalno postavljaju frekventno korištene slike (pogotovo nacionalne zastave), kad su sve dostupe sa Wikimedia Commonsa. Vidi http://commons.wikimedia.org/wiki/Category:National_flags za spisak. Npr. za Dominikansku zastavu samo utipkaš [[Image:Dominica flag 300.png]]. Pozdrav, E.B. 05:33, 25 maj 2005 (CEST)

Dado, posto necu biti puno aktivan sljedecu sedmicu na wikipediji (idem na put), samo da ti kazem da srpski vandali uveliko prepravljaju clanak na engleskoj wikipediji o genocidu u Srebrenici: . Sada se diskusija preselila na talk page, kao i na talk page od jednog administratora Jietse Nisen ili tako nekako.Emir Arven 08:28, 16 juli 2005 (CEST)
Dado, evo i ja sam se vratio wikipediji malo (situaciju sam objasnio na Emirovoj stranici za diskusiju). Primjetio sam to što je bilo članku o Srebrenici, i sljedećih nekoliko dana ču pokušati da pojasnim stvari na talk page-u.. nadam se da češ mi pomoći da zajedno popravimo to. Inače ti kreteni izgleda nemaju veze o ćemu pišu.. ali su vrlo uporni. Znaš kako je na wikipediji teško skinuti POV tag.. Asim Led 21:17, 20 juli 2005 (CEST)
Hmm. Nisam puno razmišljao o haosu koji bi oni pravili da bi mogli uređivati članak, pa valjda i jeste bolje da je zaštićen. Međutim, smeta mi to "POV" obavještenje. Mislim da bi upravnici engleske wikipedije to sklonili ako bi im objasnili kako je to što oni rade u stvari samo "genocide denial" i da šteti kredibilitet wikipedije. Da bi im to bilo jasno jednostavno trebamo pokazati kako neke njihove "činjenice" su besmislice. Npr. u Kravici je poginulo 40 Srba, a od njih 28 su bili vojnici, itd. Našao sam još najmanje deset takvih gluposti u njihovim porukama. Asim Led 19:39, 21 juli 2005 (CEST)

I još jedna stvar. Mislim da je krajnje vrijeme da i mi ovdje napišemo jedan veliki članak o genocidu u Srebrenici, zaseban od članka o samom gradu/općini. Asim Led 19:43, 21 juli 2005 (CEST)

::::::Dado, cetnici su opet poceli da mijenjaju clanak o Srebrenickom genocidu, na vrlo perfidan nacin. Kao napisali su da dodaju izjave zvanicnika UN-a, a izbrisali su pola cinjenica o srpskim zlocinima.Emir Arven 14:39, 29 juli 2005 (CEST)

:::Evo opet belaja oko Srebreničkog članka. Pokušao sam objasniti na discussion page da je Morionovo mišljenje selektivno izabrano u svrhe srpske propagande, i da to nije potrebno jer je dio presude, odnosno prilikom donošenja presude uzeta su u obzir razmišljanja i svjedočenja svih relevantnih faktora. Ako bismo krenuli selektovati mišljenja onda smo mogli uzeti u obzir hiljade i hiljade svjedoka.Emir Arven 09:21, 2 avgust 2005 (CEST)

Znam da taj izraz uglavnom upotrebljavamo za nase kule iz osmanskog perioda, al' zar nebi i, recimo, Big Ben bio "sahat kula" ili postoji li neki drugi naziv? Asim Led 22:41, 30 juli 2005 (CEST)
Interesansta konstatacija.  Svakako da u bukvalnom prevodu sahat kula bi trebala uvrstiti i Big Ben. Napravicu par promjena na clanku u vezi ovoga.--Dado 20:32, 31 juli 2005 (CEST)

Dado što se tiče prevoda, samo bih naglasio da trebamo umjesto Bosnian Muslim pisati Bošnjak, s obzirom da je dokument koji sam postirao na engleskoj wiki, prema praksi tadašnjih zvaničnika Haga koristio termin Bosanski musliman umjesto Bošnjak. Tek od prije 2-3 godine krenulo se sa praksom da se Bošnjaci nazivaju u služebenim dokumentima pravim imenom.Emir Arven 23:20, 6 avgust 2005 (CEST)
Također što se tiče Bosanskih Srba, treba pisati Srbi, jer se upravo Srbi tako deklarišu.Emir Arven 23:20, 6 avgust 2005 (CEST)

Evo ti link sa presudom koja sadrži Findings the fact:
Taj dio se nalazi pod naslovom:  5. Involvement of the Drina Corps in the Mass Executions (u sklopu sekcije B, dijela presude).
Gledaj samo s lijeve strane sadržaj i lako ćeš pronaći sve slučajeve masovnih pogubljenja, s tim da sam ja stavio ne sve, nego samo neke.Emir Arven 23:44, 6 avgust 2005 (CEST)
Pomoći ću naravno s prevodom, s tim da to trebamo tako uraditi i na en. wiki.Emir Arven 23:44, 6 avgust 2005 (CEST)
Ti nastavi kako si planirao s prevodom, ja ću se sutra uključiti da popravim pravopis i ostale stvari.Emir Arven 23:44, 6 avgust 2005 (CEST)
Dobio sam također dobru dokumentaciju i od Kongresa Bošnjaka Sjeverne Amerike. Upravo zbog razmjene ovakvih i sličnih materijala insistirao sam da se članovi naše wikiepdije bolje povežu i predložio sam kreiranje yahoo grupe. Asim je saglasan s mojim prijdlogom, također i Kal-El. Prijedlog možeš pročitati na mojoj talk page.Emir Arven 23:44, 6 avgust 2005 (CEST)

Dado, imam preko 600 slika Bosne i Hercegovine iz ovog ljeta. Uglavnom Sarajevo, mnogo iz Mostara i Pocitelja, i onda jos neki gradovi. Imam svacega, pa ako hoces GFDL sliku neke zgrade iz tih gradova za tvoj clanak samo reci jer ja je najvjerovatnije imam. Asim Led 03:04, 11 avgust 2005 (CEST)
Nazalost nemam ni jednu sliku Ferhadije. Ali imam zato dosta slika stambenih nebodera u Sarajevu. Bio sam na vrhu novog Avazovog tornja i odatle sam uslikao nekoliko panorama svih okolnih naselja, ukljucuji Dobrinju. Onda jos imam nekoliko slike Ali-pasinog polja i Grbavice. Svi ti dijelovi grada izgradeni za vrijeme druge Jugoslavije. Malo kasnije cu ti pokazati par tih slika.. cim ih uploadujem. Siguran sam da ce biti jedna koja ce ti se svidjeti. Asim Led 02:42, 12 avgust 2005 (CEST)
Evo par slika..
UNIS/UNITIC tornjevi: http://img171.imageshack.us/my.php?image=p62900270dw.jpg
Ovo bi te mozda interesovala: http://img171.imageshack.us/my.php?image=p62900230bp.jpg
Ciglane: http://img267.imageshack.us/my.php?image=p62900105ld.jpg
Stambeni neboderi na Grbavici: http://img224.imageshack.us/my.php?image=p62800060la.jpg
Bolja panorama Sarajeva ako hoces: http://img.photobucket.com/albums/v483/Asim5/P7220509.jpg
Asim Led 05:27, 12 avgust 2005 (CEST)
I evo jos nekoliko..
Novi grad: http://img.photobucket.com/albums/v483/Asim5/P7240593.jpg
Takoder Novi grad: http://img.photobucket.com/albums/v483/Asim5/P7240637.jpg
Dobrinja: http://img.photobucket.com/albums/v483/Asim5/P7230553.jpg
Grbavica: http://img.photobucket.com/albums/v483/Asim5/P7100249.jpg
Eto to je to. Samo reci ako sta jos trebas. Asim Led 06:01, 12 avgust 2005 (CEST)

Dado,
Već sam Ti odgovorio da sam asterix stavljao ispred dijela spiska bihaćkih povijesnih imena zato što ne znam gdje naći kvadratić da time upozorim da riječ koja slijedi predstavlja naslov
budućeg članka.
Dakle, ja sam načinio jedan mali tekst o etimologiji imena rijeke Une i netko ga je popravio jer, misli da zna bolje. Ja s latinskog prevodim knjige, a u Bihaću nema covjeka koji je to sposoban osim pokojnog profesora Tvrtka Čubelića. Da ne duljim, evo mojih prigovora, a Ti odluči. Uostalom , ja ne mogu otkriti autora tih promjena. Ako si to Ti učinio, načinio si veliku grješku. Ime rijeke Une nije Jedinstvena, a u ovome što slijedi pročitaj zašto:
Gospodine ili gospođo,
Riječ una na latinskom ne znači ni jedna niti jedina. Riječ una u latinskom niti je imenica, niti je pridjev nego prilog za način i vrijeme ili adverbijalna oznaka za način i vrijeme koja se prevodi sa skupa, zajedno ili u isto vrijeme. Latinska riječ unicus znači jedino ili ono što je u samo jednom primjerku, istina i ono što je jedino u svom rodu, a Una nije jedina u porodici rijeka. Postoji i pridjev unice u latinskom jeziku, što se prevodi s jedinstvna, izuzetna, izvrsna, ali postoji i imenica unda koja pored raznih hidronimskih kategorijalnih oznaka označava i vir, vrtlog, pa i slap. Ali da bi se odlučilo o tome što predstavlja istinski korijen između više mogućnosti treba poznavati historiju jezika i zakonitosti kojima je podložna promjena riječi u tom jeziku. A Vi to očigledno ne znate. Japodi koji su prethodili Rimljanima na tim prostorima nisu mogli naslijediti nego preuzeti njeno ime iz latinskog. Vjerojatno su oni sami imali i neko vlastito ime za tu rijeku prije vlastitog romaniziranja, ali povijest pokazuje drukčiju istinu-skoro sve rijeke u BiH nose prosto ime voda došlo iz celtskog, ilirskog, latinskog ili nekog gotskog jezika. Ni Unac ne bi dobio ime koje nosi zbog toga što bi njegovo ime muškog roda onda bilo po Vašoj logici, Jedinac. Očigledno je, onome tko poznaje one stvari koje sam nabrojio, da je konačni oblikovatelj osobnih imenica Una i Unac bio neki, slavenski jezik, najvjerojatnije hrvatski, jer čini mi se da su u toj rijeci nekad Hrvati pecali ribe.
A Unac , budući da se ulijeva u Unu, da se sljubljuje s njom, da se prikapča k njoj, ne potječe od pridjeva uncus, iliti kuka, kako bi se moglo pomisliti. To je izvedenica iz unda i tipična je slavenska gradnja imenice koja oznacava nešto što ulazi u nešto i što je vrlo nabujalo a završava aktivnim finalnim slogom ...ac.
 --81.242.250.33 13:37, 15 avgust 2005 (CEST)Mitras
Preuzeto sa: "http://bs.wikipedia.org/wiki/Talk:Una"
Dado, nisi mi odgovorio na pitanje o starim listinama. Ja znam da ovo nije arhiva, ali jedan ili dva reprezentativna teksta bi se mogla pokazati, samo gdje? Nadalje, ne poznajem plan sitea i ne znam ima li dio koji bi obuhvatio knjige. Želio bih priložiti Bibliju i Kur'an u vlastitom prijevodu. Jest da nije na bosanskom jeziku, ali će se netko možda javiti i s bosanskim jezičnim izrazom, pa će se moći imati na jednom mjestu mogućnost usporedbe. A moji prijevodi su rađeni u slavu Božju, a ne za novac, pa je šteta ne dati narodu priliku da besplatno kopira, čita, umnožava itd. Mitras
Dado,
Počeo sam postavljanje Kur'ana i Biblije na Wikiizvor, pa ćemo to linkovati otuda. Dakle, nema više tog pitanja, samo obavijest da ću postaviti nakon Kur'ana i biblije i Bogumilsko Evanđelje : Interrogatio Iohannis - Ispitivanje Ivanovo koje sam također šreveo s francuskog, usporedno dva izvora, jedan iz primjerka u carcassonu, a druugo ono u Beču. To je jedina sveta knjiga Cathara i Bogumila koja je sačuvana. Još imaju dvije , ali to si knjige koje se bave obrednim i običajnim pitanjima. Ovo je u nas bilo nepoznato, neki su ljudi vidjeli u muzeju, ali s latinskog nisu mogli čitati, tako da je to jedino dokumentirano svjedočenje o biti bogumilskog nauka, i to od same Inkvizicije sačuvanog. --Mitras 22:37, 24 avgust 2005 (CEST)Mitras

Dado interesuje me koji program koristiš za prevod sa latinice na ćirilicu. Jel se može to negdje skinut? Također me interesuje kada pišeš ćirilicom, je li i za to potreban neki program ili se podesi tastatura ili operativni sistem, pošto u mom OS-u ne može da se podesi na ćirilicu? Emir Arven 18:07, 16 avgust 2005 (CEST)

Dado,
HVO-Bihaćkog okruga je cinjenica veoma vazna za povijest i za buducnost BiH. On je Bihaćki HVO, a ne Bobanov HVO. To je argument s kojim ce se graditi dobrosusjedski odnosi, konstruktivni i patriotski u stvaranju Republike Bosne i Hercegovine. Sve više jača tendencija uvjeravanja populacije da su Hrvati izvršili invaziju na BiH a time i sotonizacija svih Hrvata. Sve vise se presucuje i izbjegava na raznim poljima doprinos Hrvata BiH svojoj domovini BiH. Sve vise se negira postojanje Hrvatskog naroda kao samostojnog naroda i pretvara u bošnjačke katolike, dok se Bošnjaci nastoje izvući iz porodice Slavena i proglasiti Ilirima. Ilirskih gena ima u svima nama, ali zaboga, to je bilo prije dvije tisuće godina i već je ČETIRI PUTA U POVIJESTI PROPALA IDEJA o reanimaciji te mrtve skupine od vise plemen KOJA SU SE U BOSNU DOSELILA a nisu autohtona. Prije njih su ovdje obitavali Celti, Skiti itd.Prvo su Iliri nestali u Vlasima, zatim je propala Napoleonova ideja O ILLIRIE, kao dominionu (francuskog) Carstva, a na kraju hrvatski Ilirizam, i sad četvrti pokušaj grupe "intelektualaca" o oživljavanju ilirskog mrtvaca što uz tvrdnju da su bosanski Hrvati Bošnjaci katoličke vjeroispovijedi u sociologiji jeste jedna smiješna stvar, a u politikologiji vrlo lako prepoznatljiva , još jedna, kopija jugoslavenstva. Moja nastojanja idu za tim da u enciklopediji pružim dokaze koji opovrgavaju te mrtve ideologije. Čak sam čuo i njihovo nekrofilsko parafraziranje Starčevićeve metafore o "cvijetu Hrvatskoh naroda", ovog puta o Sandžaklijama i Crnogorcima kao cvijetu Bošnjačkog naroda. Budući da sam na izvorima najsuvremenijih znanstvenih spoznaja znam za istraživanja završena prije godinu dana uz financiranje fonda europske zajednice, koja su odkrila chromosom "Y" svojstven za populaciju od 86 posto bosanskih katolika i 48 posto Bošnjaka , a Sandžaklije i Crnogorci idu u skupinu sa Srbima koji imaju s dvadeset posto tog faktora, koji se prenosi samo s oca na sina, potječe iz prednjeg Irana i nalazi se u Kurda i Čečena u osamdesetpostotnom omjeru.  No, ostavimo to, suvremeno poimanje nacije nadilazi genetičko podrijetlo, ali ova istraživanja su sve intenzivnija zbog zdravstvenih razloga. Islanđani su već napravili kompletnu genetičku sliku cijele populacije i do 5 generacija u povijest, radi predviđanja naslijednih psihosomatskih oboljenja. Nama treba suvremena bosanskohercegovačka nacija u kojoj će passport biti oznaka nacionaliteta, osobna karta ili boravišna dozvola odrednica građanskih prava, a jezik, povijest, kulturno-antropologijska i etnografska obilježja , kao i religija privatno građansko pravo pojedinaca i grupa.
Belgijska nacija postoji, govore se tri nacionalna jezika, mrze se gore nego mi tamo kod nas, ali su svi belgijanci, nisu nacionalno Flamanci, Valonci ni Nijemci, već néerlandophoni; frqncophoni i ger,qanophoni Belgijanci. Pa je tako, za njih Nikola Tesla Hrvat, a Tomislav Dretar Bosniaque, odnosno sada - Belge.
Dakle, ja želim u dvadeset članaka popraćenih fotografskim ilustracijama napraviti mali leksikon doprinosa bihaćkih Hrvata u Obrambeno domovinskom ratu u BiH. To nam treba da ne ulazimo u budućnost s teškim bremenom s kojim nemamo ništa. Dado, mržnju medju nama na nevidljiv način raspiruju trgovci smrtima i oružjima. The Independant je još 1996 ustvrdio da je vrijednost oružja uvezenog, na kredit, na podružje bivše SFRJ oko 46 mlrd funti sterlinga. To je 150 mlrd $. To je pravi cilj rata kod nas. Vrlo profitabilan. Hrvati su u vrijeme zajedničkog Hrvatsko-ugarskog KRALJEVSTVA, U VRIJEME AUSTRO-UGARSKOG CARSTVA, U VRIJEME KRALJEVINE JUGOSLAVIJE, U VRIJEMEA SFRJ BILI OPTEREĆENI OPTUŽBAMA DA SU RAZARAJUĆI ELEMENT SVAKE OD TIH IMPERIJALISTIČKIH TVOREVINA.  Pa zar će i u Republici BiH nastaviti to biti. Ja sam bio ustaša od kolijevke do evo 61. godine života, moje kćeri su ustašice, a ovdje mi je jedan, kad je čuo da sam dobio unučicu, rekao bezobrazno u oči: Još jedan ustaša. Dokle?
Dakle, taj tekst u dvadeset epizoda pokazat će period prvih godinu dana rata na svim poljima zbivanja, od područja političkih pokreta, ekonomije, informiranja, stvaranja oružanih snaga do pojedinačnih sudbina. Mislim da već prvi članak, zvanična izjava, covjeka koji je uz Irfana Ljubijankića bio tvorac organizacije OKRUŽNIH VLASTI, oružanih postrojbi i zapravo države, jer smo štampali novac, ratne zarobljenike stavljali na raspolaganje civilnim vlastima i držali u Okružnom zatvoru Bihać, a ne po nikakvim logorima. Ta priča treba spasiti obraz jednog naroda koji šuti, a oni koji govore su nametljivci i ratni profiteri i izdajnici svoje domovine. Ako uđemo u budućnost neračišćenih računa i svašta će nam se dogoditi. Opet. Ti nemaš pojma šta se meni sve događa od strane Tuđmanove klike. Ja sam za sada jedini koji govori, počet će i drugi otvarati oči. Ali ne može se ići samo po logici pljuvanja po sebi. Treba i dobre stvari odkriti. Jer, kad bi svi bili iskreni i počeli pljuvati po sebi Bosna bi ubrzo plivala u slini. Ja sam svjedok i onoga na vrhu i onoga na dnu. A imam  kapital od neprocjenjive vrijednosti, osim znanja i djelo. Kljujić se ukakio, jer njemu treba lagodan život, Kraljević je ubijen, a ja sam kokošaru i sitnom špijunu Bobanu zaprijetio da ću ga nabiti na kurac ako ne prestane turati nos u Bihać. Javno, pred desetinama svjedoka. A znaš tko se Tomislavu Dretaru uzprotivio za takvo necivilizirano ponašanje? - Predsjednik SDS-a Stevo Beslać i Predsjednik SDA Irfan Ljubijankić. Ima čitava gomila stvari koja se u Bihaću dogodila, a sve to ostaje skriveno, i prešućivano od prvog dana rata. Jer, heroji su u centru svijeta, a ne na periferiji. Namjerno su prešućivane činjenice naše herojske borbe od prvog dana. Ja sam bio Okružni ministar za informacije i znam koliko je vijesti otišlo u Sarajevo, a imao sam službu koja je pratila što se objavljuje a što ne. Ni pet posto naših vijesti nije izlazilo u javnost BiH. Zašto? Do augusta 1992. Bihać je imao 960 poginulih, civila i boraca. To nitko ne zna. To je grad-heroj, a ostao je u zapećku. Činjenice moraju biti objavljene.
Hvala Ti što si ostavio uvodni članak, a ja ću se za ostale potruditi da imaju istinsku enciklopedijsku formu. Bit će tu još fotografija i ne samo o HVO-u, iako u sklopu serije pod tim nazivom, ali na kojima su rađanje avijacije, korpusa, prve bitke, nekih gazija (Šargan , Dreković) itd.  Evo, Dado, nadam se da sam pružio jasnu sliku moje namjere.Srdačan pozdrav,  --80.236.196.186 22:44, 28 avgust 2005 (CEST)Mitras
Dado, postavio sam disertacije Rize Džafića, sve je u redu, imam njegovu suglasnost za autorska prava, pa ću ju prilijepiti. Pogledaj malo oko onih oznaka kategorije, jesam li to dobro uradio, pa što treba dodaj molim te. Ja ću još na tome raditi samo sam prilijepio za sada.  Nalazi se u novootvorenoj kategoriji Writings sciences Pozdrav --Mitras 15:58, 21 septembar 2005 (CEST)Mitras

Dragi Dado, dva pitanja:
1. Gdje se moze glasati za rubriku "Mozda niste znali..."?
2. Nisam presretan sa rjesenjem abecednog popisa na prvoj stranici, kog sam postavio prije par mjeseci, kopiranjem sa hrvatske wikipedije. Ocito da sam u protokolu izostavio par znakova, tako da nasa verzija izgleda prilicno minimalisticki. Imas li prijedlog ili ideju kako da to promijenimo? Pozdrav! Mediteran.
* Abecedni indeks: Pregledao sam ostale Wikipedije, ovaj index imamo samo mi i nasi susjedi, a nekako mi opticki najprivlacniji izgledaju hrvatski (u obliku kocke) i djelimice slovenski (duguljasti kvadrat). Nazalost, sa pisanjem protokola za ove figure se ne razumijem. Radi se tek o tome, da li TI licno imas neki prijedlog ili ideju za okvir ovog indeksa, jer je on kao takav u redu, samo sto "prejednostavno" izgleda.
Zdravo Dado, ma bravo za abecedni index: odlicno izgleda!
Dado,
Kao sto je E.B. predlozio, izbrisao sam sporne slike iz jedinice BIHAC. Ostavio sam one kojima sam ja osobno vlasnik.--213.49.116.157 19:46, 4 septembar 2005 (CEST)Mitras.
Dado,
Nisam odmah uočio Tvoj dodatak; Razumljeno, prihvaćeno. --Mitras 16:44, 6 septembar 2005 (CEST)Mitras.
Dado,
Daj da utemeljimo bs:WikIzvor. Koliko bi samo knjiga mogli staviti na raspolaganje našim čitateljima.  --Mitras 09:31, 9 septembar 2005 (CEST)Mitras.
Dado, hvala na prihvaćanju prijedloga, a istinu da kažem ne znam gdje to treba potpisati. Ako je to ovdje onda nek' se smatra mojim potpisom podrške  bosanskohercegovačkom WikIzvoru. Ja vjerujem da ću od mnogih svojih poznanika i prijatelja dobiti suglasnost za dvojezična objavljivanja, a budući da jako mnogo surfam u potrazi za besplatnim knjigama, dakle u javnoj domeni, mogu dosta toga prenijeti, prevesti, i td. --Mitras 20:40, 9 septembar 2005 (CEST)Mitras.

Dado, htio bih te obavijestiti da bismo kao bs wikipedijska zajednica trebali da dogovorimo na kahvani neke smjernice djelovanja u pisanju članaka, u smislu da primarno pokrijemo teme koje se tiču Bosne i Hercegovine, historija BiH i Bošnjaka, gradovi, jezik, bh. književnici i ostali intelektualci, Izetbegović i sl. Nakon što napravimo osnovu na bs wiki, možemo najkarakterističnije članke prebaciti na en wiki, jer znaš da mnogi članci o našim temama na en wiki nisu objektivni i pisali su ih hr ili sr wikipedijanci. Drugi cilj je da se izvrši standardizacija što smo i započeli. Meni je sada cilj da popunim članke o općinama u BiH, a nakon toga planiram ih pravopisno obraditi. Ne znam da li si gledao listu wikipedija, ali bs wiki je skočila na 48 mjesto, što je odlična vijest. Također bismo trebali smisliti jedno otvoreno pismo, kao adminitracija bs wikipedije u kojoj bismo pozvali Univerzitete u BiH da se uključe u rad wikipedije. Već sam pisao nekim medijima, i vidjećemo da li će imati efekta. To otvoreno pisamo, bismo mogli distribuirati u obliku letaka (ja mogu pokriti unverzitet u Sarajevu itd.)Emir Arven 21:11, 13 septembar 2005 (CEST)

Predlozio sam clanak o Huseinu Gradascevicu na en. wiki za odabrani clanak dana, pa ako ti se svida mozes dati podrsku ovdje. Asim Led 01:44, 14 septembar 2005 (CEST)

Mislim da bi to trebao biti jedan od projekata, tako da u kratkon vremenskom periodu bos wiki ima sve članke o godinama naše ere, a kasnije ćemo početi i sa p.n.e. Šta misliš?

Dado, slažem se da trebamo na budućoj čaršiji :) napraviti i standard za kazne, međutim želim ti reći da ne radim ništa po hiru. Detaljno provjerim IP adresu, u ripe, iana ili arin bazi, imam i snifere, kako bi se uvjerio o kome se radi. Ovaj zadnju vandal je upisao u članak čistu provokaciju (nešto ranije je napisano: hlopta) i nakon napomene koja stoji u članku, ali i nakon nekoliko puta mog apela da se to ne radi dok se riječi ne provjere u literaturi. Vjeruj mi ovo izgleda kao jednostavan posao, ali za svaku riječ koju sam navodio morao sam se konsultovati iz 5 različitih knjiga, a onda se dešava da neko dođe i ismijava jezik. Upravo je to razlog zašto sam tražio da se ovi članci pravilno-nepravilno zaštite, a da se na diskusiji navode riječi koje će administratori unijeti u članak dok provjere literaturu ili dok se dođe do konsenzusa. Što se tiče samog vandala radi se o studentu sa Banjalučkog univerziteta. Također često vandali su jedna te sita osoba i nikada ne odsluže kaznu nego očiste kukije ili koriste drugi browser ili OS, tako da moram provjeravati alternativnim putem, da li se osoba kači za proxy ili briše kukije itd. Emir Kotromanić 18:58, 21 septembar 2005 (CEST)
Mislim da bi na našoj wikipediji trebali imati posebnu kategoriju "nacionalistički vandalizam" gdje bi kazna bila duga jednu sedmicu. Samo prijedlog. Asim Led 21:06, 21 septembar 2005 (CEST)

E Asime, nisi mogao bolji prijedlog dati! U potpunosti se slažem. Nacionalizam je za sedmicu kazne.. --Kal-El 21:56, 21 septembar 2005 (CEST)

::Ja se pridružujem ovom sveopćem slaganju :) Jedna hefta za nacionalizam.Emir Kotromanić 21:58, 21 septembar 2005 (CEST)
Vjerujete da sam dugo razmisljao o tome da li staviti nacionalizam kao kategoriju kaznenog vandalizma i kontao sam da mozda nije neophodno.  Narocito ne u nasem slucaju gdje biti nacionalista je doslo do te mijere da se ljudi ponose svojim nacionalizmom.  Kategorizacije necega kao nacionalizam je tako izgubilo na snazi i potentnosti da mnogi koriste to obiljezje u perverznu kotranacionalnu namjeru.  Pogledajte za primjer stranicu za razgovor User:Milosa na srpskoj Wikipediji gdje jasno koristi nacionalisticku raspravu koju je vodio na ovoj Wikipediji u cilju diskreditovanja bosanske Wikipedije a sto za posljedicu ima daljnju “regrutaciju” vandala.  Drugim rijecima ono sto je ocigledno nacionalizam i sto bi lako oznacili kao nacionalizam i kao takav kaznili drugi koriste da dovedu jos nacionalistickih vandala na ovu wikipediju.  Zato sam se odlucio da ne navodim tu kategoriju na ovoj wikipediji kad sam postavljao objasnjenje za vandalizam.  Skontao sam da ako obiljezimo ljude po zajednickim standardima kao ostale wikipedije tj ako otkrivamo, po metodi Dekonstruizma, njihovu maloumnost, cinizam, prostakluk i nedostatak osnovnih principa civiliziranog ponasanja a sto u principu moze biti dio nacionalistickog ponasanje, puno je lakse ophoditi se sa takvim osobama i osobama koje ih slijede.  Na taj nacin zadrzacemo na kvaliteti i reputaciji.  Mada ovo je mozda samo moj eksperiment (citaj “blebetanje”:) pa ako jos uvijek mislite da trebamo uvesti tu kategoriju podrzacu vas. Ako cemo dalje pricati o ovome zamolio bih da odemo do Kahvane/Carsije :) --Dado 23:47, 21 septembar 2005 (CEST)

Unio bih nekoliko tisuća riječi, prvo 3,5 a za nekoliko dana još 5 u budući Bosansko-hrvatski odnosno Hrvatsko-bosanski rječnik, ali ne mogu upisati taj par u ponuđenu tablicu, jer ne znam gdje se otvara za uređenje. Molim osobu koja je tome nadležna ili zna da mi to učini. Hvala. --Mitras 16:18, 22 septembar 2005 (CEST)Mitras

Molim te pogledaj moju talk stranicu --> Talk Stranica

Onaj koji ima primjedbu o ovom clanku bi htio da jos neko drugi uradi copyedit. Da li bi ti mogao to uraditi nabrzatak, da bi on vec skinuo svoju primjedbu?
A sto se tice situacije sa administratorima.. nemam puno vremena trentuno. Izvini. Pregledat cu sve kasnije. Asim Led 00:33, 25 septembar 2005 (CEST)
Dado, iskreno da ti kazem, ja nemam pojma o pravilima za dobivanje administratorskih sposobnosti. Sto se mene tice ja bi ih obadvoje napravio sysopima. Ako trebamo promjeniti pravila ja nemam nista protiv. - A.L.
http://bs.wikipedia.org/wiki/Special:Specialpages. Na dnu su posebne stranice samo za administratore i tu češ nači stranicu gdje možeš pretvoriti obične korisnike u administratore. Asim Led 20:20, 25 septembar 2005 (CEST)

Hvala. Nadam se da ce uskoro slijediti "Bosna i Hercegovina", pa ako si zainteresovan da mi pomognes s tim.. Asim Led 08:03, 28 oktobar 2005 (CEST)

Cao Dado, mozda mi mozes dalje pomoci. Kako upisati interni komentar vezan za neku promjenu (kao. npr. ti nedavno u slucaju clanka o Evropi), koji se vidi samo u listi nedavnih promjena? Pozdrav!

Ako je to ono što ja mislim da jeste, kada uređujes članak i iznad dugmeta "Sačuvaj Članak" imas mjesto, gdje možeš upisati "Sažetak" izmjene. Taj tekst će biti ispisan na "Nedavnim izmjenama" (npr. Vandalizam, itd.) --Kal-El 10:13, 29 septembar 2005 (CEST)
Hvala! --Mediteran 01:38, 01 oktobar 2005 (CEST)

Dado, vidim da imaš problema da daš status admina Kalelu i Mediteranu, ako želiš ja ću to pokušati odraditi?Emir Kotromanić 21:44, 29 septembar 2005 (CEST)

::Zapravo, evo ni ja ne mogu da nađem taj interfejs.Emir Kotromanić 21:45, 29 septembar 2005 (CEST)
Hm, ovo je stvarno čudno. Evo ni ja ne mogu da nađem taj interfejs. Dado, pokušaj da pitas na mediawiki. Asim Led 06:49, 30 septembar 2005 (CEST)

Dado, kad je proradio wiki rječnik? Ko ga je otvorio. Vidim da bi se trebalo poraditi na mnogim stvarima što se tiče rječnika. Imal na njemu moderacije ikakve?Emir Kotromanić 22:41, 29 septembar 2005 (CEST)

Trebali bismo privoditi kraju diskusiju na čaršiji o standardizaciji i planovima za bs wiki (ja ću eto tek od 4. oktobra imati više vremena nego što sam imao ranije) , a dobro bi bilo kao što si rekao da otvorimo i ova nova pitanja. Što se tiče pravilno-nepravilno mislim da je on sad jako koristan ovdje i ne bi ga trebalo stavljati na wiki rječnik, jer taj članak i nije riječnik nego pomagalo pri ruci prilikom nedoumica u pisanju, ali možemo sličan princip napraviti na wiki rječniku u smislu rječnika turcizama u bosanskom, rječnika germanizama, rječnika žargona itd. Također sam ti htio javiti da bismo onaj članak o jezičkim standardima na wiki trebali preurediti tako da u članku stoje samo do sada usvojeni standardi, a da sve o čemu se glasa ili diskutuje ide na stranicu za diskusiju, kao što je to i sa pravilno-nepravilno. Sada izgleda kao da su dvije stranice za diskusiju. PozdravEmir Kotromanić 01:24, 30 septembar 2005 (CEST)

::Dado, što se tiče glasanja za wiki source, je li trebam napisati "support" ispod onog templejta za zahtjev za bs wikisource gdje stoji komentari?Emir Kotromanić 01:34, 30 septembar 2005 (CEST)
--Ado 13:27, 30 septembar 2005 (CEST) Dado, molio bih Vas da blokirate vandala koji je mijenjao stranice dodajuci tekst o Bosnjacima. Znam da postoje neka pravila o blokiranju (upozorenje i sl. pa tek onda blokada), ali mislim da bi trebalo brze reagovati na ovakve slucajeve. Ja sam npr. izgubio skoro sat vremena vracajuci clanke na staru verziju, a ipak je to vrijeme moglo biti upotrijebljeno na nesto korisnije (to vazi za sve, jer sutra ce neko drugi morati ispravljati zlonamjerna dodavanja).
Pozdravi

Dado, primjetio sam da na članku na en wiki, Millosh pokušava izmijeniti suštinu članka u samom startu dodajući pogrešnu definiciju na prvi pogled bezazlenu, ali za lingviste vrlo bitnu. Naime, napisao je da: Bosanski jezik je štokavski dijalekat, a treba da stoji verzija centralno-južnoslavenskog dijasistema bazirana na štokavskom dijalektu. Poenta je u tome što hoće da bosanski jezik predstavi kao dijalekat, a ne kao formu dijasistema kod južnih slavena, kao što su to srpski i hrvatski. Vrlo prljav potez. Popravio sam štetu, a rečenicu koju je napisao za bosanski jezik postavio sam na članku o srpskom jeziku, da vidimo koliko su mu namjere iskrene. A sigurno će to izbrisati. Eto samo hoću da ti kažem da svratiš na taj članak ponekad. Također je brisao neke dijelove, koje sam vratio.Emir Kotromanić 16:00, 30 septembar 2005 (CEST)
Lingvistika  mi nije najbolja strana ali pripazicu na dijelove gdje mogu doprinijeti--Dado 20:05, 30 septembar 2005 (CEST)

::Također sam vidio na članku Republika Srpska, da stoji kako je oficijelni jezik "Bosniak language", što je smiješno. Samo Bosnian language ima ISO standard, a Bosniak l. je samo fantazija srpskih nacionalista i podmetanje netačnih informacija. To sam također ispravio.Emir Kotromanić 01:49, 1 oktobar 2005 (CEST)

::Koliko god zalosno bilo to na clanku o tzv. Republici Srpskoj, da je jedan od njenih sluzbenih jezika "Bosniak language", to je i istinito. U njenom Ustavu pise da se u RS govori jezicima srpskog, bosnjackog i hrvatskog naroda, a ne srpskim, bosanskim i hrvatskim. Time se na elegantan nacin nastavlja tradicionalno negiranje bosanskog jezika, koje naravno nije u duhu medjusobnog postivanja i tolerancije.Mediteran 02:05, 1 oktobar 2005 (CEST)

:::Moram te ispraviti. Dakle to nije istinito. Usvojen je amandman po kojem su jezici u RS: "Jezik kojim govore Srbi", "Jezik kojim govore Bošnjaci", "Jezik kojim govore Hrvati", ali onda Srbi kao "vele-inelektualci" skrate te oblike i kažu srpski, hrvatsi i bošnjački. Patetično. I da je usvojeno drugačije, to se ne pika jer je u Ustavu BiH definisano bosanski, a Ustav BiH je nadređen Ustavu RS, ali to Srbi ne poštuju. Međutim bez obzira na sve to, članak je na engleskom jeziku, a na njemu je ispravno reći samo Bosanski/Bosnian, jer su jezici dobili ISO standarde, a bosanski je ISO-639 ili tako nekako, a Bosniak l. je nepoznat termin u ISO standardima.Emir Kotromanić 02:12, 1 oktobar 2005 (CEST)

::Dado, kao što sam i pretpostavio Milloshev cilj je bio da nabaci POV tag na članak o bosanskom jeziku na en wiki, što sam izbrisao i prebacio na talk page sa objašnjenjem.Emir Kotromanić 22:20, 1 oktobar 2005 (CEST)

OK, veće sam ranije neke riječi ubacio od izglasanih prijedloga koje su 100% provjerene. I ostale riječi ću provjeriti u literaturi koju imama (naveo sam je na dnu članka). Malo ću reorganizovati članak o standardima, jer bi se o standardima trebalo raspravljati na stanici za diskusiju (glasanje itd.), a izglasani standardi da idu na stranicu ili u pravilno-nepravilno, zavisno o kakvim se standardima radi, naprimjer standard redoslijeda pisanja Imena i Prezimena, pisanje brojeva, naslova itd. treba da stoji na standardima, a same riječi u pravilno-nepravilno.Emir Kotromanić 17:19, 2 oktobar 2005 (CEST)

Dado, zanemari prethodna pitanja koja sam postavio o nacionalistima koji unistavaju bosanske clanske na en wikipediji. Uspio sam saznati potrebne informacije od administratora na en wiki, koji je vec ranije jednom sam dosao da me upozori na srpski nacionalizam. Covjek je eto sam primjetio. Isao je i na Millosevu stranicu da ga upozori, a onda je ovaj poceo izmisljati o "urozenosti". Diskusija se prebacila na tal stranicu od tog administratora ovdje Ako budes imao vremena navrati.Emir Kotromanić 20:02, 4 oktobar 2005 (CEST)

OK, napravio sam reorganizaciju standarda, pogledaj članak. I podjelio sam ih u standarde sintakse (pravilno-nepravilno) i način pisanja članaka. Sad sam trenutno na članku o bos. jeziku na en wiki, i u diskusiji sa nacionalistima koji ga uništavaju, tako da kad to završim napraviću promjene.Emir Kotromanić 20:10, 4 oktobar 2005 (CEST)

::Došao sam do pola, što se tiče riječi. Ide prilično sporo, pošto provjeravam iz sve raspoložive literature. Predložio sam i novi standard, na stranici za diskusiju o standardima. Glasaj.Emir Kotromanić 01:51, 6 oktobar 2005 (CEST)

Imam jedno pitanje hoću da smanjim ili ubacim sliku Počiteljske Sahat-kule u Thumbnail, ali nikako ne uspjevam.
Evo ovako:

Dado, mislim da je potrebno razdvojiti ona dva šablona (možda jedino ako znaš za neki bolji dizajn, jer ja nisam u ovom folu sa interfejsima), jer je prvi šablon namijenjen kao obavijest svim korisnicima, i nalazi se na samom članku koji nije po standardima Wikipedije, a drugi članak se stavlja na korisnikovu stranicu kao preporuka da se poštuju standardi ako se primjeti da određeni korisnik ustrajava u pisanju bez korištenja npr. afrikata, jer to nam puno olakšava nego da korisniku direktno pišemo da se pridržava pravopisa i sl. Šta misliš?Emir Kotromanić 23:58, 7 oktobar 2005 (CEST)
Aha.:)  Dobra ideja.  Pogledacu da napravim malo suptilniji dizajn da se korisnici ne osjecaju da su "brandirani" --Dado 00:01, 8 oktobar 2005 (CEST)

Dado, možda bi trebao u šablon sadržaj dodati i bosansku arhitekturu. Emir Kotromanić 21:53, 7 oktobar 2005 (CEST)
Hey, Dado, mozda ce te kao arhitekta zanimati lista objekata/znamenitosti grada Sarajeva. Ne znam o kojima se vec nesto napisao, pa ako ti nije tesko, mozes ih uvezati sa svojim clancima. Good luck!--Mediteran 05:31, 9 oktobar 2005 (CEST)

Dado, prebacio sam sve riječi u glavni članak pravilno-nepravilno koje su bile unutar pravopisnog okvira bosanskog jezika (što sam detaljno provjerio) iz arhive septembar 2005, sada je očekivati od korsnika da poštuju standarde.Emir Kotromanić 17:50, 8 oktobar 2005 (CEST)

Dado, meni je proradio interfejs za kreiranje novog sysop-a. Pogledaj da li je tebi proradio. Pa da nove administratore proglasimo. Emir Kotromanić 21:54, 13 oktobar 2005 (CEST)

Dado, de provjeri jos jednom je li ti se vratio interfejs za kreiranje novog administratora. Kada si postavljen za admina da li si imao prava da nekog unaprijedis u administratora? Posto postoje dvije vrste administratora, birokrati i sysop-i. Razlika je u tome sto birokrati imaju jos mogucnost da nekog unaprijede u administratora, dok sysop nema. Ako nemas tih ovlasti, javi mi da ti ih dadnem (sada svi nasi administratori imaju sve ovlasti za razliku od hr wiki, gdje samo jedan ima s birokratskim ovlastima).Emir Kotromanić 18:38, 15 oktobar 2005 (CEST)

::Evo pogledaj sada. Dao sam ti puna prava. Emir Kotromanić 12:56, 19 oktobar 2005 (CEST)
Hvala ti Dado na korisnim savjetima. Naravno da mi se mozes obracati bez persiranja....Pozdrav za tebe! N3k1..Ova wikipedija je vrlo korisna i zanimljiva.

Dado, mozes li objasniti korisnicima EmirA i Nouanoua prncip preusmjeravanja umjesto brisanja, koji je po mom misljenju odlicno rjesenje. Ja sam vec pokusao posredovati, ali bih volio da se i ti ukljucis kao administrator. Emir Kotromanić 23:56, 24 oktobar 2005 (CEST)

:Slazem se da bismo trebali da uvedemo to kao standard u Jezickim standardima na Wikipediji (nama veze sto ce stajati pod jezickim standardima, kasnije cemo ih razdvajati kada ih nakupimo dovoljno). S obzirom da si ti autor ove ideje, zamolio bih te da je uneses u standarde, a ja cu popraviti pravopis ako bude potrebno...Haj pa se cujemo.Emir Kotromanić 00:03, 25 oktobar 2005 (CEST)

Vidio sam da si pitao Joya na hrvatskoj Wikipediji za omogućavanje umetanja znakova u prozor za uređivanje. Ne znam koliko redovito on čita svoju stranicu za razgovor na hr-wikiju i koliko je upućen u te tehničke detalje pa bih ti odgovorio: za umetanje trebaš promijeniti stranicu MediaWiki:Copyrightwarning. Pogledaj izvorni kod na :hr:MediaWiki:Copyrightwarning, to je ovaj dio na početku s tagovima "charinsert". Možeš zapravo copy-pasteati sve između ovog prvog <div> i </div> --Elephantus 14:59, 26 oktobar 2005 (CEST)

Umetanje znakova u prozoru za uređivanje

Samo da ti kažem, da je šablon super. Pravo se fino uklapa s temom. Emir Kotromanić 14:17, 28 oktobar 2005 (CEST)

Ne znam zasto si ponistio moju izmjenu u kojoj sam uklonio recenicu koja je bila stavljena medju Literaturu, a jos je provokativna: "Bosnjaci su najstariji narod na Balkanu, sve vjere koje se nesmatraju Bosnjacime a trenutno zive u Bosni neka slobodno napuste ovu drzavu..." Emir Kotromanić 15:33, 29 oktobar 2005 (CEST)

Zdravo Dado. Volio bi da posjetis moju stranu i da kazes sta mislis, te ako hoces da i proslijedis informaciju drugima

Dado, ne znam da li si primjetio, ali čini mi se da se u zadnje vrijeme registruje dosta novih članova, ali se mnogo ne zadržavaju na Wikipediji. Vidio sam da i ti, kao i ja, pišemo dobrodošlicu novima članovima, možda bismo trebali napraviti neki templejt dobrodošlice za nove članova, kao možda jedan znak ljubaznosti, kako bi ih pokušali zadržati. Šta misliš? Emir Kotromanić 20:35, 30 oktobar 2005 (CET)

::OK. Napravi svoj prijedlog, pa ako šta bude trebalo da se dorađuje, javi...Emir Kotromanić 18:00, 31 oktobar 2005 (CET)
Hvala na dobrodošlici... --Edin E. 05:13, 23 novembar 2005 (CET)

Dado, mislim da bi trebali zamjeniti položaj sekcije za "Možad niste znali" i "Zajednicu". Izgled bi bio puno bolji jer bi se onda pruga iznad desne sekcije uvijek proširila do kraja stranice. Asim Led 05:47, 1 novembar 2005 (CET)
Komplikovano je, ali evo pokusat cu da ti objasnim.
Ne znam da li si ti takoder primjetio, ali skontao sam da razlog sto se ta pruga ne produzi to kraja stranice je zbog toga sto tekst u desnom sablonu ("Aktuelno na bosanskoj wikipediji") je takav da... uh... kako da ti ovo objasnim. Mislim na to da je tekst u tom sablonu ovakav:
*lskjklsjlg
*joskjhosdh
*sjkdojoijg
Umjesto ovakav:
jlsdkgjlashjkdshjlsadjhljsdahkljshl
Razumijes? Na desnom sablonu iznad "Aktuelno" ("Sadrzaj"), ima dosta teksta da stigne do kraja sablona i treba novi red, pa tako pruga slijedi tekst. Ako tekst ide do kraja stranice (sto se dogodi ako ima vise od jedan red) onda pruga takoder ide do kraja stranice. Sada, ako bi zamjenili polozaj sablona "Aktuelno" i "Mozda niste znali...", mislim da bi mozda rijesili problem jer bi onda sablon "Mozda niste znali..." imao dosta teksta da bi pruga isla do kraja stranice.
Znam da nisam bas najbolje objasnio, ali nadam se da malo bolje razumijes o cemu govorim. Inace cu pokusati da to uradim kasnije nocas pa ces vidjeti ako bude uspjesno. Asim Led 22:30, 2 novembar 2005 (CET)
Dado, imam nekoliko prijedloga, koji se ticu bolje preglednosti POCETNE STRANE (odnosno desnog okvira sa temama):
1. KULTURU & UMJETNOST spojiti u jedno, jer se zapravo radi o istovjetnim pojmovima: bez kulture nema umjetnosti, bez umjetnosti kulture.
2. SPORTOVE (iz Kulture) prebaciti u ZABAVU.
3. kao i PUTOVANJA: (iz Kulture) u ZABAVU.--Mediteran 03:58, 26 novembar 2005 (CET)

Dado, narednih 10tak dana imam pravo puno profesionalnih obaveza zato cu i na bosanskoj Wiki biti rjedje nego obicno (obavijestio sam Haraca da malo pripazi na bosanskoj Wikipediji standarde itd.), ali stavicu clanak na watch listu, pa ako nadjem vremena...Inace treba odmah vandale stavljati na proces banovanja...Ja sam stavio Nikolu Smolenskog...Emir Kotromanić 21:26, 3 novembar 2005 (CET)

:::Dado mozda bi bilo dobro da i ti pokrenes postupak banovanja Nikole Smolenskog. Ja sam vec pokrenuo. Pogledaj ovdje:

::::Dado kreirao sam yahoo email grupu o kojoj sam ti ranije govorio. Asim, AdnanSa i KalEl su pristali da budu clanovi email grupe koja je zatvorena za javnost osim za clanove i dali su mi svoje email adrese. Grupa jos nije aktivirana dok ne provjerim sa jos nekim clanovima. Grupa bi posluzila upravo u situacijama kao sto je ova sa en Wikipedijom i vandalizmom koji se tamo desava, ali i za bolju koordinaciju. Jednim emailom bi se mogli obavijestiti svi clanovi grupe ukoliko je potrebna pomoc na nekom clanku itd. Nije uopste potrebno licno predstavljanje, ko ne zeli. Moze se koristiti bilo koja email adresa koju da korisnik. Zamolio bih te da mi sto prije odgovoris, jer vec sutra mi pocinju obaveze tako da cu biti manje aktivan nego obicno. Razumjecu ako ti ovo ne odgovara, ali zamolio bih te da mi dostavis odgovor, prije nego sto pustim grupu u pogon. Haj pa se cujemo...Emir Kotromanić 20:43, 4 novembar 2005 (CET)
Dado oni su prebacili diskusiju na stranicu Historija RS-a, ja sam osporio nebuloze o etnickom ciscenju Srba, pogledaj argumente, naveo sam jake dokaze da se radi o lazi:
 --Emir Kotromanić 15:12, 7 novembar 2005 (CET)

Dado, mislim da bi trebali sto brze napisati clanak o RS-u koji si ti predlozio i onda to postaviti na clanak o Historiji RS-a. Asim Led 18:18, 13 novembar 2005 (CET)

Dado,
Naravno da ću vam pomoći sa pisanjem tog članka. Jedino što nemam vremena da pišem tako važan članak tokom ovih radnih dana, ali čim dođe vikend i imam malo slobodnog vremena napisat ću sve što trebam. Mene lično najviše zanima sekcija o etničkom čiščenju. Pretpostavljam da bi ti htio pisati o uništenim kulturnim objektama?
Pošalji mi e-mail (BosRoker@gmail.com) da bi mogli malo bolje ovo organizovati. Naravno, to što si ti predložio ne može biti cijeli članak, pa zanima me gdje i kako misliš da bi to stalo u sadržaju trenutnog teksta?
Inače, ako možeš, pomozi mi malo sa članakom "Bosniaks" na engleskoj wikipediji. Pojavio se neki četnik koji govori gluposti o "Poturčenju" itd. Ako vidiš da su neki nepoznati korisnici nanpravili izmjene a da ja nisam još revertirao, zamolio bi da ti popraviš problem za mene.
One last thing: Ili danas ili sutra ću pokušat da riješim probleme na stranici za diskusiju "Bosnians" članka. Asim Led 01:34, 9 novembar 2005 (CET)

Možda bi te zanimala ova mala rasprava koju vjerovatno nisi primjetio između mene i njih dvojce. Čini mi se da sam ubjedljivo pobjedio, mada ima vremena da još nešto pokušaju :) Asim Led 05:04, 15 novembar 2005 (CET)

Fino izgleda...u bojama zastave BiH :) Emir Kotromanić 07:52, 14 novembar 2005 (CET)

::Dado, trebalo bi samo logo napraviti bez slova J. Jer smo usvojili strani oblik riječi. Inače J se dobija samo kada se nominativ/originalni oblik mijenja po padežima. Ali nema veze ako je problem mijenjati, neka onda ostane kako i jest...Emir Kotromanić 20:30, 14 novembar 2005 (CET)
-- Dado, komentirao sam tvoj zadnji post na mojoj stranici. -- Nidurhaf 09:38, 15 novembar 2005 (CET)

::::Dado, evo nešto sam se opet prekontavao oko WikipediJa i Wikipedia. Bez obzira na sr i hr wikipediju, mislim da bismo i ovdje trebali postupiti prema standardu, jer ipak ulazimo u novu fazu od 5 hiljaditog članka (a taj standard je već naveden među standardima). Analogna situacija je i sa riječi: radio, koja je ušla u originalu u bos jezik, bez slova J. Ili stadion, bez j i sl. eto razmisli još malo o ovom...Emir Kotromanić 18:42, 15 novembar 2005 (CET)

Ne znam da li si čuo. Sefer Halilović je oslobođen svih optužbi u Haagu. Jedna lijepa vijest koja potvrđuje naše argumente da je Armija RBiH, jedina legalna vojska u BiH, sačuvala obraz. Emir Kotromanić 21:22, 16 novembar 2005 (CET)

Dado, vidio sam na Wikicitatu da me je Kal-El nominovao za administratora. Ja dakle, nisam trazio status administratora, jer nemam dovoljno vremena u ovom zimskom periodu za Wikipediju, a pratim i stanje na engleskoj Wiki da vandali ne bi razvalili clanke koje su namjerili da razvale. Ali kada ti dobijes status birokrate onda me mozes proglasiti adminom, jer cu valjda kasnije naci vise vremena da radim na Wikicitatu. Kontao sam inace da bi mozda bilo dobro da prebacimo on-line intervjuje sa slobodne evrope , jer ima dosta zanimljivih licnosti i izjava o Bosni, Bonsnjacima itd. Naprimjer, Mesic, Filipovic, Silajdzic, Vesovic itd. Sta mislis da li je to dobra ideja? Emir Kotromanić 12:37, 23 novembar 2005 (CET)

Dado imas vandala Gorann Andjelkovic 02:09, 1 decembar 2005 (CET)

Dado, na mojoj stranici u radionici, pogledaj poziv na saradnju za fakultete. Ako imaš prijedloge ili neke primjedbe slobodno mijenjaj. Volio bih da što prije završima ovaj poziv kako bi mogao isprintati letke koje bih distribuirao po univerzitetu u Sarajevu. --Emir Kotromanić 22:15, 1 decembar 2005 (CET)

Dado, dobio sam ovaj email u kojem osoba trazi da se kaze identitet Mediterana. Licno mislim da se radi o jos jednoj provokaciji ali nisam 100% siguran, ali evo pogledaj mejl. Pozvao sam ovu osobu da potkrijepi svoje autorstvo dokazima i da se direkno obrati Mediteranu. --Emir Kotromanić 01:19, 4 decembar 2005 (CET)
From:	"GORAN PELAIÆ" <goran.pelaic@st.htnet.hr>
To:	emirarven@yahoo.com
Subject:
Date:	Sat, 3 Dec 2005 23:23:45 +0100
Gospodine Emire, evo sad sam pronasao da ste i Vi administrator, a ja sam ostavio poruku administratoru Mediteran, ali ne putem maila- da mi se hitno javi radi grubog krsenja autorskih prava. Naime autor sam niza tekstova koji se nalaze na bosanskoj Wikipediji i  angazirao sam i odvjetnika koji je cijelu stvar pokrenuo prema GNU org. Bez mog dopustenja skidani su tekstovi  s interneta i potpisani kao Mediteran. molim vas da mi se hitno javite i kazete tko je MEDITERAN? --Emir Kotromanić 01:19, 4 decembar 2005 (CET)
Dado evo ja sam mu poslao ove odgovore: --Emir Kotromanić 10:14, 4 decembar 2005 (CET)
Date:	 Sat, 3 Dec 2005 16:16:21 -0800 (PST)
From:	"Emir Arven" <emirarven@yahoo.com>  Add to Address BookAdd to Address Book  Add Mobile Alert
Subject:	Re:
To:	"GORAN PELAIĆ" <goran.pelaic@st.htnet.hr>
Gospodine Gorane,
Proslijed cu ovaj mejl Mediteranu, a preporucujem da mu ostavite poruku na njegovoj licnoj stranici, jer prema pravilima Wikipedije morate potvrditi autorstvo konkretnim dokazima (ISBN odredjene knjige, referenca na link i sl.) . Ukoliko se utvrdi da je to tacno tekstovi ce biti uklonjeni, a to definise i sama licenca, naglasavajuci takve situacije, jer bi u protivnom bilo jedno milion tuzbi. S postovanjem, Emir

::Dado javit cu ti vise detalja mejlom. --Emir Kotromanić 18:24, 4 decembar 2005 (CET)

::Imas nove informacije...check ur mail. --Emir Kotromanić 23:46, 4 decembar 2005 (CET)

Dado, dobio sam novi email. Vrlo je hitno. --Emir Kotromanić 20:59, 5 decembar 2005 (CET)

Dado, nema šanse da ima samo 3,000 naših u Chicagu. Možda si milsio 30,000? Također, ne mislim da je fer uključiti bošnjake iz Sandžaka u Bosanskohercegovačku dijasporu. Asim Led 20:51, 6 decembar 2005 (CET)

Dado, poslao sam tebi i Asimu jedan email. Nije hitno, ali moze biti interesantno. Pozdrav. --Emir Kotromanić 20:55, 10 decembar 2005 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Dado/arhiva 1


Razgovor s korisnikom:Jaro~bswiki

Jaro, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. --Emir Kotromanić 22:53, 12 decembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Jaro. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Jaro~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:26, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Ivica Rajić

'''
Hrvatska "agresija" na BiH'''
Koji to točno dokument ili službena odluka Hr. vlade ili precjednika potvrđuje ili dozvoljava agresiju
na BiH ???!!!
Ili, kakva je to država koja vrši "agresiju" na način da primi 350 000 bošnjačkih izbjeglica na vlastiti trošak (smještaj, hrana, zdravstvena skrb...) unatoč ekonomskom slomu pod ratnim strahotama i vlastitih preko 400 000 prognanika.
Dobro se sjećam tih dana kada su mnogi HR. građani (i ja osobno) pomagali unesrećenim izbjeglicama na razne načine, kako bi im olakšali.
Nadalje, dali je agresor država koja je pomagala obranu BiH od srpske navale, stalnom dopremom ratnog materijala i logistikom (i snagama Armije BiH 1992. godine- provjeriti "Hrvatska Povijest", Ivo Goldstein),obranom pojedinih gradova (ne samo s hrv.stanovništvom- primjer: Bosanski Brod) oslobađanjem Bihaća iz obruča itd...
Svakako da je bilo paravojnih  hrv. postrojbi koje su počinile zločine tijekom 1993. godine, ali to nisu bile niti izdaleka organizirane i službene hr. jedinice, a osim toga nisu bile pod kontrolom niti
jednog značajnijeg faktora Hvo-a ili Hv što jako dobro potvrđuje i presuda gen. Blaškiću, koji je samo
na papiru zapovijedao postrojbama HVO-a, koje, de facto, nije nikako držao pod svojom izravnom kontrolom i nadzorom. Događaji koji su se odvijali tijekom rata u BiH su daleko kompliciraniji da bi bili podložni jednostranim i paušalnim ocjenama s bilo koje strane. A u njihovom rasvjetljavanju zasigurno
neće biti od osobite koristi niti emocije (mada razumljive), jer je nužan jedan odmjeren i objektivan
pristup, koji će donjeti ostrašćene rezultate, koje će moći potpisati svi ozbiljni povjesničari.   '''
A što se tiče Rajića, za zločine koje je počinio već odgovara!!!

::Postoji bezbroj dokumenata, i video zapisa o agresiji RH na BiH. Ali pošto si iz RH pronađi Stenograme Franje Tuđmana ili memoare Janka Bobetka koji su štampani u Hrvatskoj, u kojima se precizno govori o brigadama koje su poslane u BiH da ratuju, o broju vojnika, naoružanja, komandantima, prikrivanju dokaza, skrivanju dokumentacije o imenovanju komande HVO od strane HV itd. --Emir Kotromanić 23:28, 13 decembar 2005 (CET)

::Drugi dokaz su svjedočenja i iskazi vašeg predsjednika Stjepana Mesića, Ante Markovića, Viktora Ivančića, Ante Nobila, Blaža Kraljevića, vašeg generala Špegelja, Ive Komšića, Stjepana Kljujića, Dobroslava Parage, Vesne Pusić itd. --Emir Kotromanić 23:28, 13 decembar 2005 (CET)

::Treći dokazi su presude Blaškiću i Kordiću u kojima je utvrđen međunarodni sukob RH i RBiH, s tim da je RH ratovala protiv BiH, na teritoriji BiH. --Emir Kotromanić 23:28, 13 decembar 2005 (CET)

::Četvrti dokaz je ubistvo Blaža Kraljevića...Opis Hrvatsko-bošnjačkog sukoba i uloga Blaža Kraljevića--Emir Kotromanić 23:28, 13 decembar 2005 (CET)

::Što se tiče ratnog zločinca Blaškića, on je prvo osuđen na 45 godina, da bi nakon žalbenog postupka bili prezentirani novi dokazi, koji upravo govore u paralelnom lancu zapovijedanja iz Zagreba (drugim riječima agresiji RH na BiH), a Blaškić je dobio smanjenje kazne na 9 godina. Dakle, Blaškić se branio tezom o agresiji RH na BiH, te da on nije imao kontrolu na nivou kakva je bila u rukama Zagreba. Prije sedmicu dana protiv Blaškića je Hag podnio novu optužnicu. --Emir Kotromanić 23:40, 13 decembar 2005 (CET)

::Što se tiče da li je Sabor odobrio agresiju, pa nije ni parlament Srbije odobrio agresiju, jer nisu toliko glupi, ali jeste zato Tuđman bjesnio na svoje podređene kada su javno imenovali štab HVO-a i naredio da se ide s tezom kako u BiH ratuju samo HV vojnici porijeklom iz BiH kao dobrovoljci. Više pročitaj u stenogramima. --Emir Kotromanić 23:28, 13 decembar 2005 (CET)

ODGOVOR------
To što su u najžešćim danima Hrv-Boš. sukoba sudjelovale neke postrojbe HV-a apsolutno ništa ne dokazuje. U tim danima je bilo bitno osigurati opstanak Hrvatima u BiH, i volio bih vidjeti koja bi to država mirno gledala protjerivanje svog autohtonog stanovništva iz susjedne države.

::Hrvatska država u vrijeme Tuđmanove diktature je ta koja je nanijela najviše zla i Hrvatima koji su bili za Bosnu (tako što ih je eliminisala po kratkom postupku, slučaj Blaž Kraljević) i Bošnjacima koje je etnički očistila iz Hercegovine i otjerala u konc logore. Preseljenje stanovništva iz Srednje Bosne u Hercegovinu (u novoizgrađene selendre koje se zovu Šuškovo i Bobanovo, gdje ni gušteri ne mogu da prežive),  prepuštanje Posavine Srbima, su samo neki od dokaza kakvu je ulogu odigrao tadašnji vrh RH prema BiH, a Mijo Anić (nadam se da i njega nećeš proglasiti nekompetentnim, marginalnim itd.) koji je bio član HDZ-a je odbio Tuđmanov prijedlog da dijeli BiH, o čemu je sam dao iskaz. --Emir Kotromanić 12:38, 14 decembar 2005 (CET)
Što se tiće svjedočenja pojedinaca koje spominjete, u nas je opče poznata činjenica  izraziti antagonizam između F.Tuđmana i S. Mesića, što ga ne ćini baš nekakvim svjedokom (pogotovo za događanja u BiH koja su izrazito zamršena,dok se situacija na terenu i u salonima bitno razlikovala).
Viktor Ivančić i V. Pusić su poznati po svojim, blago rećeno liberalnim stavovima (zapravo ultra ljevićarskim). Što se tiće Ivančića, to mu nije bio niti prvi, niti posljednji istup u kojem apriorno optužuje, ćesto bez i trunke dokaza ili sa nedovoljnim dok.  Ante Marković i D. Paraga posve su MARGINALNE LIČNOSTI PO PITANJU RATA U BIH. Marković je tako, obnašao visoke dužnosti bivše SFRJ i to za vrijeme najžešće agresije na Hrvatsku, pa ga se baš i ne da uzeti za ozbiljnog svjedoka!

::Da bi se svjedok proglasio neuvjerljivim potrebno je mnogo više od "opće poznatih činjenica"...--Emir Kotromanić 12:38, 14 decembar 2005 (CET)
Presude Blaškiću i Kordiću i nisu baš argument za dokazivanje, budući da je poznata i od HAŠKOG SUDA POTVRĐENA POLITIČKA ULOGA SUĐENJA U HAGU, KAKO BI SE IZJEDNAČAVANJEM KRIVNJE DOŠLO DO POMIRENJA MEĐU NARODIMA (iako su takvi kompromisi istini i pravdi jalova i opasna stvar!). Da je tako potvrđuje i najnoviji slučaj s A. Gotovinom, gdje je cjelokupna RH optužena za "agresiju" na "Rep. Srpsku Krajinu"- kao da je bila rijeć o međunarodno priznatome subjektu! Da nije rijeć o apsurdu i totalnom nonsensu, možda bi ćak bilo i smiješno.

::To apsolutno nije tačno. Gotovina je optužen zajedno s Tuđmanom za zločinački poduhvat čišćenja Srba, a ne za oslobađanje teritorije pod kontrolom RSK. Zbog čega je Gotovina bježao ako je heroj i uz to nevin?! Gdje je ta muškost i herojstvo da se suoči s optužbama.--Emir Kotromanić 12:38, 14 decembar 2005 (CET)
U vrijeme sukoba hrv-bošnjaka, i RH je bila još uvijek u teškoj i kaotićnoj situaciji, pa je smiješno spominjati nekakve paralelne linije zapovijedanja, koje, ukoliko su i postojale, nisu bile tako transparentne i jasne na terenu. Ako je nekakva pomoć i koordinacija i dolazila iz ZG, nije sasvim jasno u kojoj mjeri, na što se točno odnosila, kao niti činjenica dali se, i kako mogla provoditi u kaotićnim ratnim zonama.

::Kako je ko zapovijedao, najbolje se vidi iz sljedećeg (na internetu vrlo popularnog citata) iz Tuđmanovih razgovora: --Emir Kotromanić 12:38, 14 decembar 2005 (CET)

Dana 22. oktobra 1993. na sastanku u Predsjedničkim dvorima u Zagrebu, na kojem su pored Tuđmana prisustvovali i Janko Bobetko, Imra Agotić, Josip Lucić i Gojko Šušak. Franjo Tuđman započinje sastanak: "Ja sam pred par mjeseci izložio situaciju, dao zadaću ministru obrane Šušku i generalu Bobetku, naša pomoć i naše angažiranje u Herceg-Bosni, jer se tamo rješava, rekao sam im da se tamo rješava pitanje budućih granica hrvatske države. I, kod toga sam ukazao da je veoma važno da se obrane, tada, oni položaji koje je HVO tamo držao. To je bila ona crta, dakle, Novi Travnik, Vitez, Busovača, Mostar, i da bi trebalo, po mogućnosti, riješiti, što prije, problem Gornjeg Vakufa. Od tada pa nadalje, vođene su te operacije i imali smo stanoviti uspjeh. Ali, ta zadaća sasvim nije do kraja izvršena, i koliko sam ja čuo, koliko smo mi pružali pomoć, ali ima i stanovitih pritužbi, sa tog ratišta, da po nekakvim, u pogledu materijala i u pogledu ljudstva, da nije bilo dovoljno pomoći s naše strane. Pa bih želio da čujem s vaše strane, šta je do sada učinjeno i da se dogovorimo dalje (...)"
O samom učešću jedinica regularne vojske Republike Hrvatske u napadu na Gornji Vakuf, na istom sastanku govorio je Janko Bobetko: "Kompletna Peta brigada, sa svojim sastavom, znači sa ovog fronta, vinkovačkoga, kompletno je, postepeno povučena i našla se na tom ratištu. To je oko 2.500 ljudi, plus sve topništvo, oklop i kompletno zapovjedništvo, osim dva-tri časnika. Njihov glavni zadatak bio je da na toj liniji gore, kod Gornjeg Vakufa, gdje i sada drže položaj u samom gradu, usljed, to je gotovo sada negdje tri mjeseca, oni su dio snaga izvukli radi odmora. Još je ostala jedna ojačana bojna, negdje oko 700 ljudi, sa svim topništvom i oklopom u širem prostoru Gornjeg Vakufa. Očito da i idućih deset dana, da će trebati razmišljati o dovlačenju novih snaga, na liniji dobrovoljnosti, da se oni zamijene, jer ljudi ne mogu toliko izdržati (...) Ja sam prekjučer razgovarao sa Toletom (Žarkom, op. pr.) u Dubrovniku i on je tražio da se sastane, rekao sam da ću biti tamo i da dođe, da je jedan presjek situacije koji počinje od toga da su snage zamorene, što je točno, i da za sada on smatra da oni nemaju, mislim Muslimani, nekih friških snaga za neke protuudare, što ne treba potcjenjivati, mora biti pripremljen. Dalje, dobrovoljci iz prve i druge brigade koji su se javili, oni su sada na položaju južno od Mostara, na položajima prema Blagaju, i jedna grupa koju je vodio pukovnik Horvat, ona se - jedan dio je ostao, drugi dio se raspao (…) to je bilo neorganizirano (...) Međutim, Peta brigada je svoj zadatak, po mom mišljenju, jako dobro učinila i radila (…)"
Odgovarajući na pitanje Franje Tuđmana o imenu komandanta Pete brigade koja je sa vinkovačkog ratišta premještena u Gornji Vakuf, Janko Bobetko svjedoči o nepobitnom dokazu hrvatske agresije na Bosnu i Hercegovinu i Gornji Vakuf: "Bio je Kapular (…) Ima svojih prilika i neprilika, tako da mislite u smislu zapovijedanja jedan od dosta ozbiljnih problema (…) Što se tiče streljiva, to je toliko precizno organizirano da je glavni dotur municije išao iz Ploča, direktno prema Mostaru, iste noći kada je naručen. I general Marinović je od mene dobio ne samo zadatak nego i sva ovlaštenja, i neka postepeno popunjavamo taj front, jer je to najbliži, najkraći, nemam prevoza velikog, tako da je on sa svog fronta smo skinuli bateriju topova 122, minobacače, mine, municiju, dakle sva streljiva koja su tražena, dakle u najkraćem roku, to je funkcioniralo, može se reći, odlično (...) Dalje, za municiju težih kalibara, 130, u tri navrata su pošiljke i narudžbe koje su date odmah bile upućivane prioritetno i točno ka liniji fronta (…) To je i prekjučer jedan čitav teret otišao, ide odavde, težeg kalibra, 130, 105, 120, a sa onog fronta ide sva druga municija, tako da, jasno, troši se (…) Dakle, sa slavonskog osjetljivog prostora smo izvukli Treću i Petu brigadu (…) sa ovim smo učinili jako puno u stabilizaciji fronta Vakuf i Mostar."
----
Stenogrami- zanimljivo bi bilo vidjeti, kada bi tako nešto bilo moguće, što se sve govori, promišlja, raspravlja u kabinetu, primjerice, T. Blaira, ili, zašto ne još bolje, A. Izetbegovića za vrijeme ratnih zbivanja. Tada bi se otkrile razne prljavoće, koje se ne bi dale braniti. Primjerice, vrlo je zanimljivo bilo stajalište službene BiH pred rat, pa i već kada je bilo jasno da Srbi započinju rat, kada se tvrdilo da se "NE ZNA TKO NAS NAPADA", ili ono što se često tvrdi, da je sam Izetbegović Tuđmanu nudio podijelu BiH, što je ovaj odbio. Možda bi se otvaranje još nekih transkripata i arhiva štošta otkrilo o tome tko je i kako "igrao" u rat, uključujući i samu međunarodnu zajednicu i njenu ulogu u krvavim događanjima 90-ih. godina. NA KRAJU, DALI SE VI ZALAŽETE ZA IZJEDNAČAVANJE KRIVNJE SRBA I HRVATA U BIH, MADA JE DOBRO POZNAT RATNI NAPOR VELIKE VEĆINE HRV. STAN. U BIH NA OČUVANJU DRŽAVE, PA I KASNIJA DOGAĐANJA, GDJE JE UPRAVO ZAHVALJUJUĆI TOM "AGRESORU", RH, OSLOBOĐENO MNOGO TERITORIJA DANAŠNJE FEDERACIJE, A SPAŠEN I BIHAĆ?!
pozdrav, LOKI.

::Hrvatska je vidjela da njen plan o podjeli Bosne nije uspio. Nakon toga Tuđman je grčevito zahtijevao sastanak s bh. vlastima da se potpiše sporazum o savezništvu kako bi se pokušao izvaditi za zločine u Hercegovini (na jednom snimku Tuđman dolazi helikopterom i postrojava hrvatsku vojsku u Hercegovini). Već sada postoji dovoljno dokaza u postojećim presudama da se RH tuži za agresiju. --Emir Kotromanić 12:38, 14 decembar 2005 (CET)

::Ne zalažem se za izjednačavanje krivice Srba i Hrvata, jer je HOS naprimjer bila vojna formacija koja se suprotstavila podjeli BiH i zajedno s Armijom BiH se borila protiv agresije. Nažalost HOS je smetao planovima o podjeli BiH nakon čega je eliminisan. Pročitaj ovdje: Opis Hrvatsko-bošnjačkog sukoba i uloga Blaža Kraljevića--Emir Kotromanić 12:38, 14 decembar 2005 (CET)
Dakle, u ono doba se sa svih strana vrlo ozbiljno razmatrala podjela države, jer se smatralo kako u okolnostima sukoba među narodima BiH, to predstavlja najmanje loše rješenje. Na tome stavu je dugo vremena bila i sama međunarodna zajednica! A i sam Dayton je, zapravo, podijelio državu, jer je stvorio umjetnu tvorevinu "Republiku Srpsku", zbog čega trpi i današnje ustrojstvo države, koje je glomazno, neučinkovito i kaotično.

::Relativizacija dogovora u Karađorđevu je nemoguća s obzirom na količinu dokaza, svjedoka itd. Teza "svi su dijelili BiH" je takav pokušaj relativizacije. Poenta jeste da ni Tuđman ni Milošević nemaju šta tražiti u BiH, niti bi npr. Izetbegović imao pravo da dijeli Hrvatsku, ali radilo se o pohlepnim ljudima koji su preko leđa Bosne rješavali nacionalno pitanje. --Emir Kotromanić 11:54, 15 decembar 2005 (CET)
A da se Tuđman, potaknut spomenutim prijedlozima međunarodne zajednice, zanosio nekakvim apsurdnim idejama, točno, ali nije bio jedini u to doba. Primjerice Izetbegović se tako skroz do smrti zalagao
za centralističku unitarnu državu sa Bošnjačkom prevlasti, što, doduše prikriveno, nastoji i današnja SDA. U takvim okolnostima, kada su raspad i podjela BiH sugerirani i do nekih faktora međunarodne zajednice, teško bi bilo, iz današnje perspektive, optuživati.

::Tuđman nije bio potaknut "prijedlozima međunarodne zajednice ili radikalnih struja u RH", nego je on sam davao prijedloge i bio radikalna struja. O tome upravo govore pomenuti transkripti. Svi ostali su bili miševi u odnosu na njega, on je započinjao sastanak s Bosnom na dnevnom redu, izdavao naređenja o napadu na bh. gradove, tražio izvještaj o rezultatima njegovih naredbi i završavao sastanak kako je i počeo, s Bosnom. --Emir Kotromanić 11:54, 15 decembar 2005 (CET)

::Što se tiče Izetbegovićevog unitarizma, Bosna je 1992. godine bila republika. Floskule o unitarističkoj državi su smiješne. U Ustavu RBiH tačno je precizirano šta je republika, a za takvu državu se zalagao bh. ratni vrh, na čelu s Izetbegovićem, a u tom vrhu (ratnom predsjedništvu) su se nalazila i po dva bh. Hrvata (Komšić, Kljujić) i dva bh. Srbina (Mijatović, Pejanović), te dva Bošnjaka i jedan iz reda ostalih. --Emir Kotromanić 11:54, 15 decembar 2005 (CET)
Dakle, nema spora o tome da su neke jedinice HV sudjelovale u ratu 1993., ali opasno bi to bilo stavljati izvan onovremenog konteksta, kada se nije znalo niti da će BiH ostati u istom onakvom uređenju, kao što je danas. Jedina krivnja Tuđmana u ono doba bi bila ta što je, olako potpadao pod utjecaj nekih radikalnih struja.

::Mislim da je nekulturno krojit drugom čovjeku dom, preuređivat raspored u kući, otimat namještaj, palit stvari itd. Upravo o tome se radilo. Dva zla čovjeka Tuđman i Milošević su radili to s mojom kućom, metaforički rečeno. Moja kuće je Bosna, a Tuđman je bio taj koji je napravio mnogo krvoprolića u BiH, zavadio dojučerašnje komšije obećavši im Veliku Hrvatsku itd. --Emir Kotromanić 11:54, 15 decembar 2005 (CET)
Ali nije ni iz bliza rijeć o konstantnoj i tako organiziranoj kampanji, kao što je to bila ona Srpskih jedinica u Hr. i BiH. Prije se može reći da je rijeć o jednoj ružnoj epizodi iz povijesti međusobnih odnosa hr i bih.

::Tačno je da je to bila ružna epizoda, i da se više ne bi ponovila istina se mora reći. Kada je Mesić rekao istinu proglasili su ga izdajnikom, a potom i nekoliko desetina drugih svjedoka, npr. generala Špegelja koji je od samog početka smatrao da je katastrofalno napadati Armiju BiH u trenutku kada srpska vojska pali i ubija po Bosni. Postoji dobar dio poštenih Hrvata koji se borio u Armiji RBiH, general Stjepan Šiber je bio drugi čovjek Armije BiH itd. Mislim da se obični hrvatski narod mora ugledati na takve ljude, a ne na Tuđmana koji je svoje komplekse "velikog vojskovođe" liječio na mrtvim ljudima, sprženoj zemlji, podijeljenoj Bosni. --Emir Kotromanić 11:54, 15 decembar 2005 (CET)
Što se tiće zločina, događali su se oni dosta podjednako s obje strane (neću spominjati pojedina sela i mjesta), pa stoga nije red njima licitirati- nevine žrtve su ionako već pale, i ništa ih neće nažalost vratiti! Osim toga, spominjete da je "Hrvatska htjela...", što nije točno, jer u Hr nikada nije postojao niti koncenzus po pitanju BiH i hrvata koji tamo žive, niti je većina naroda dijelila mišljenja nekolicine radikala (pretežno iz bosne i hercegovine), pa nije red generalizirati i bacati na nekoga kolektivnu krivnju za zločine što su se dogodili.

::Hrvatska je institucija, a ne narod. U transkriptima se tačno prepoznaju sve ključne funkcije Hrvatske države počevši od predsjednika, vlade, generalštaba, saborskih zastupnika koji su učestvovali u prljavoj raboti. Napominjem, Hrvatska za vrijeme Tuđmana. --Emir Kotromanić 11:54, 15 decembar 2005 (CET)
A Hrv. se nije imala što vaditi iz bilo čega, jer je ionako uglavnom djelovala u zaštiti najmalobrojnijega i najnezaštičenijeg naroda u BiH, ali i Bošnjaka ( doprema oružja i ratnog materijala još tijekom 1992. Armiji BiH- provjerite malo dokumente i transkripte ako vas zanimaju).
Što se tiće Bosanske Posavine, treba se kloniti fama i konstrukcija, a malo više pozabaviti onime što se zna.

::Hrvatska je uzimala 90% pomoći koji je dolazio Bosni i slala u BiH samo 10% i to pretežno lako naoružanje. Nema nikakvih fama, uskoro će početi suđenje Jadranko Prliću i liderstvu tzv. hrvatske republike HB, za udruženi zločinački poduhvat stvaranja "Velike Hrvatske" tj. pripajanj dijelova BiH Hrvatskoj. Hrvati su bili najmalobrojniji narod, ali nisu bili najzaštičeniji jer su bili do zuba naoružani oružjem koji im je RH davala, a oružje je bilo namijenjeno Armiji BiH koje je dolazilo iz cijelog svijeta, ali ga je RH velikodušno uzimala za sebe i HVO. --Emir Kotromanić 11:54, 15 decembar 2005 (CET)
A Gotovina  (niti Tuđman) nije planirao nikakvo protjerivanje Srba, nego su oni na poziv svojih vođa krenuli u masovni zbjeg, unatoć pozivima da ostanu.
Točno je da su se dogodili zločini u toj operaciji, ali se ne radi o nikakvom planiranom i sustavnom djelovanju, kako ga se optužuje, već o više incidenata na vrlo širokom prosoru zahvaćenom ratnim operacijama. A koliko je ova op. profesionalno izvedena svjedoči i činjenica da ju se proučava na mnogim vojnim akademijama, pa i West Pointu, stoga nema niti govora o "zločinačkom podhvatu". Takva konstatacija je uvredljiva većini Hr. građana, koji, naprotiv znaju jako dobro kako izgledaju pravi "zločinački podhvati" počinjeni u mnogim hr. krajevima protiv Hrvata i drugih nesrba!!!
Postoje, naprotiv mnogi dokumenti kao i srpske VHS snimke (neke sam gledao), gdje se potvrđuje njihova strategija, planirana više godina, da se u slučaju HR. ofenzive, režiraju masovni egzodus
svog naroda kako bi za to bila optužena Hr. A dijelovi iz optužnice su ionako sastavljeni prema
sugestijama četničkog čelnika Save Štrbca i njegove propagandne org. "Veritas".

::Zbog čega je Gotovina bježao od pravde, ako je heroj i ako je ovo gore tačno što si rekao? --Emir Kotromanić 12:00, 15 decembar 2005 (CET)
NIJE TOČNO DA JE HR. UZIMALA 90% POMOĆI ZA BIH, A PRIČE O "VELIKOJ HRVATSKOJ" OBIČNI SU NONSENS, JER SE ZA TAKO NEŠTO NIKADA NITI JEDAN OZBILJAN POLITIČAR NIJE ZALAGAO!
TAKOĐER MISLIM DA JE SKANDALOZNO USPOREĐIVATI NAJVEČEG BALKANSKOG KRVNIKA I ZAČETNIKA SVIH RATOVA
, MILOŠEVIĆA, S TUĐMANOM I NJEGOVIM DJELOVANJEM. Da je bio kontroverzna osoba, točno, ali je obična
laž, da je radio na rušenju bosne, i na liniji je onih koji tvrde "tko nas bre zavadi", ili svi su jednako krivi. TAKVI STAVOVI SU UVREDLJIVI ZA HR. GRAĐANE !

::Tvoje pravo je da volis ili ne volis Tudjmana, ali nisi dao ni jedan protiv argument da nije rusio Bosnu. Itekako ju je rusio, dovoljni su samo transkripti da zanemarimo bezbroj drugih dokaza i svjedocenja, snimke i sl. Ili ako hoces dovolji su Bobetkovi memoari. Mesic se upravo rastao s Tudjmanom radi njegove zlocinacke politike prema BiH. Tudjman je bio kompleksas koji je pokusavao kopirati Broza, ali pravio je samo budalu od sebe, potom je vec 1991. godine davao izjave kako je BiH umjetna tvorevina, Titova tvorevina itd. Tudjman je karikatura i s te strane se ne moze porediti s Milosevicem...Ali obojica su zlocinci u to nema sumnje. Ukoliko osude "heroja" Gotovinu koji nije ima herojstva da se preda Hagu, onda je i Tudjman osudjen...--Emir Kotromanić 18:44, 15 decembar 2005 (CET)
I još nešto. Bosna je takvo relativiziranje i izjednačavanje HR. i Srbije već skupo platila, još od 1992. gdje se Alija pravio da ne zna tko koga u bivšoj državi napada, a osobno sam mogao svjedoćiti situaciji u Bosanskom Brodu, gdje je dio Bošnjaka cvijećem i burekom dočekivao JNA, koja je već tada učinila mnoge zločine u HR. Štoviše, nije Izetbegović znao tko ga napada kada su ratni sukobi već počeli bivati ozbiljni, kada je započinjala blokada Sarajeva.

::Izetbegovic je naredio da regruti iz Bosne ne idu u rat u Hrvatsku u sklopu JNA, u vrijeme kada BiH nije ni bila nezavisna i po tadasnjim zakonima SFRJ mogao je biti osudjen. Izetbegovic je septembra 1991. naredio osnivanje Patrotske lige, to malo ljudi zna, sto je i normalno jer javno nije mogao nastupati protiv JNA, jer BiH jos nije dobila nezavisnost. --Emir Kotromanić 18:44, 15 decembar 2005 (CET)
Još uvijek mislim da Tuđman nije bio zločinac, pogotovo nikako u rangu sa Miloševićem, za koga se zna što je sve učinio. Ali, ako se ne varam HAG je bio pred podizanjem optužnice i protiv Alije, pa
treba malo i o tome promisliti!

::Varaš se. Hrvatski mediji tipa Slobodne Dalmacije ili Večernjaka su eksperti u izmišljanju  iliti relativiziranju uloge RH i Tuđmana, pa tako su proturene i takve informacije. Radi se o sljedećem: Vlada RS-a, 1996. kivna na "celi svet" sklopila je optužnicu protiv Izetbegovića, i poslala je u Haag, ali Luis Arbur tadašnji glavni tužilac kada je vidjela o kolikoj količini propagandnog materijala se radilo, bacila ju je u smeće. Nakon toga se ništa nije dešavalo do 2001. godine kada je Mladen Ivanić došao na čelo Vlade RS-a opet "kivan na celi svet", što se samo "Srbi optužuju" sklopio novu optužnicu i poslao je u Haag. Optužnicu niko nije dirao tri godine niti joj je dana bilo kakva oznaka da se radi o potencijalnom predmetu (oznaka A, B ili C). Nakon toga 2004. Izetbegović je umro, a srpski mediji su bacanje u smeće one prve tužbe koju su poslali u Haag nazvali "da je vođena istraga", hrvatski su se odmah pridružili toj kampanji. --Emir Kotromanić 11:07, 16 decembar 2005 (CET)
Drugo, svatko ima pravo na svoje mišljenje, makar bio i u krivu, kao što si ti kada tako izjednačavaš odgovornosti. Jednako tako imaš pravo i komentirati i ocjenjivati i Gotovinu, mada s tim "heroja" vrijeđaš većinu poštenih ljudi u HR. A to što se nije pojavio pred sudom valjda nešto govori i profesionalizmu tog suda, i u vjeri optuženika u pošteno suđenje, a ne političko, koje bi računalo sa balansiranjem odgovornosti za rat svima podjednako! A što se tiće njegove osude, bez brige, iz niza arhivskog materijala (istog tog na koji se stalno pozivaš) kao i niza svjedoka, snimaka... se jako lako da doći do oslobađajuće presude, što su nedavno govorili i njegovi odvjetnici ( vrlo ugledni usput rećeno). A jedan od informatora haškog suda, i inicijatora tih perverznih optužnica SAVO ŠTRBAC bi mogao i sam završiti na optuženičkoj klupi, jer je vrlo aktivno sudjelovao u događajima u TZV. "RSK", o čemu dokaze imaju i prikupljaju i HR. dokumentacijski centri!

::Ja nisam čovjek koji navija za potencijalne ratne zločince. Sutra kada Gotovina bude osuđen, hipotetički rečeno, nemojte se skrivati u mišije u rupe, jer ste ga podržavali. Što se mene tiče neka sud donese odluku da li je Gotovina kriv ili ne i ja ću njihovu odluku poštovati. Međutim, s druge strane meni je totalno nelogično da jedan takav heroj uz sve što si gore rekao da će biti oslobođen i da ima dovoljno dokaza u njegovu korist, da se odmarao na Tenerifima u hotelima s pet zvjezdica, dok su na RH vršili pritisak i blokirali joj ulazak u EU. To heroji ne rade za domovinu. --Emir Kotromanić 11:07, 16 decembar 2005 (CET)
Da čini se nelogičnim, ali nadam se da će se i to jednom razriješiti. Ljudi često rade vrlo nelogićne poteze, što ovo samo po sebi potvrđuje, ali Gotovina se nije samo skrivao, nego je putem
svojih odvjetnika nastojao isposlovati dobre uvijete predaje, i to više puta, ali bezuspješno.
Možda taj njegov potez treba razumjeti i u kontekstu Blaškića, koji je 9 godina nedužan presjedio u zatvoru, od toga čak 7 u očekivnju početka suđenja.
Hrvtatski narod ima još uvijek gorke uspomene iz Jugoslavije, kada je 50 godina nosio kolektivnu stigmu ustaštva i genocidnosti, mada je ustaša u hr. bilo dosta malo u odnosu na sveukupno stanovništvo, a prvi partizanski pokret u Jug. organiziran upravo u HR. ( "Sisački Partizanski odred" u šumi Brezovici kod Siska  već 22.06.1941, što se u jug. nije smjelčo spominjati!).
Takav stav o Hrvatima i HR. je postojao i u dijela međunar. faktora i, nažalost još djelomice postoji! Iz tih razloga Hrv. imaju stanovitu rezervu i danas prema međunarodnim sudovima, pogotovo
onima koji sami u svome programu rada naglašavaju svoju POLITIČKU ULOGU. Dakle, stavlja se naglasak ne na pravo, već na plitičke ocjene! Već je, dakle, u prošlosti političkim putem bila redefinirana povijest ovih prostora, gdje su Hrvati uglavnom bili negativci, a Jasenovačkih žrtava je bilo čak i preko 1.5 milijuna (mada je Žerjavić ustanovio, na osnovi demograf. pod. da se ne radi više od 80-100 000- mada se žrtvama ne smije licitirati)...
Tako u dijelu HR. stanovništva danas postoji (ne bez razloga) bojazan da se ne bi opet redefiniralo pov., gdje bi opet izvukli deblji kraj.


Razgovor s korisnikom:Mersad~bswiki

Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. --Emir Kotromanić 12:25, 17 decembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Mersad. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Mersad~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)


Razgovor s korisnikom:Ado64~bswiki

Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 12:25, 17 decembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Ado64. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Ado64~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:24, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:47, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Brod (općina)

Mozete li u tekstu gdje se spominju stare brodske porodice staviti unutrašnji link kod familije Hadžiagića. --Hadziagic 12:08, 20 august 2009 (CEST)

Grad se služebno zove samo Brod.Dodajem reference. --WhiteWriter 19:56, 3 maj 2011 (CEST)

Načelnik općine više nije Vid Ivanović; sada je Ilija Jovičić iz Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD). — Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik 87.250.110.246 (razgovor • doprinosi)

Hvala na informaciji. Promijenjeno je. -- KWiki (razgovor) 01:51, 3 juni 2013 (CEST)

Ova lokalna zajednica nije grad nego općina. Prepraviti to u tekstu, mnogo puta se netačno navodi da je grad. --Zlatno krilo (razgovor) 01:36, 5 mart 2015 (CET)

Službeno je možda naziv općina, ali je ujedno i grad. Nije pogrješno nijedno. --Munja (talk) 01:55, 5 mart 2015 (CET)

:Grad nije! Postoji liste sa bh gradovima! Misli se na gradsko naselje! --AnToni(razgovor) 12:04, 5 mart 2015 (CET)
Korisnik Antoni je upravu. Mnogi ovdje ne znaju razlikovati pojmove. Sewerload (razgovor) 14:32, 4 juni 2015 (CEST)

Sporna autorska prava bi trebalo obrisati ili ih prebaciti na stranicu za razgovor. --Golden Bosnian Lily (r) 15:45, 25 januar 2016 (CET)

sporni tekst iz poglavlja historija obrisan.--سلام - C3r4r2d2 17:41, 25 januar 2016 (CET)


Razgovor s korisnikom:Zumbulka

Zumbulka, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. --Emir Kotromanić 19:50, 18 decembar 2005 (CET)

Daj Zumbulka pogledaj članak Yu-Gi-Oh! GX i vidi kakav je po tvom mišljenju sadrži sve informacije o svim likovima mašinama,igrama i slikama.Postavio sam ga za odabrani članak mjeseca pa molim te ako misliš da je uredu glasaj za njega.NH08 09:56, 6 januar 2008 (CET) tj Nedim Hafizović

moguli useti tvoje slike za nijemacku Wikipediju?
--Bosnijakizkozarca 00:12, 18 januar 2008 (CET)

Zumbulka,
Ja sam nekako na razna mjesta unio tri Kaimijine pjesme koje govore da je on itekako bio svjetovni pisac. Uz ondašnji bosanski prijevod ima i turski original Pjesme o Kandijskom ratu i dviju kasida. To bi trebalo sastaviti postaviti ili uz njegovu biografiju ili na Wikizvor. Ja ne znam. Ako vi to ne učinite, džaba mi trud. Tu su važni i historijski i poetski fakti. Hvala.--Tomislav Dretar 22:30, 29 oktobar 2008 (CET)