Razgovor s korisnikom:Zavičajac

"Zamjera mi se na nepoznavanju jezika..." – samo iz ovog dijela rečenice vidi se da ti poznaješ jezik ;-) (stranac bi kiksao makar u jednom padežu :), a ovdje je sve na svom mjestu). Samo obrati pažnju na konstrukciju rečenica i raspored riječi. Meni je lektura izvor prihoda, ali nemam vremena (a često ni volje) baviti se time još i na Wikipediji (iako joj je to itekako potrebno), ali uvijek sam tu za jezička i pravopisna pitanja ako budeš imao. A pogledaj i ovu stranicu. -- KWiki (razgovor) 18:25, 24 juni 2015 (CEST)

Izvorno pisanje stranih imena u bosanskom jeziku. --سلام - C3r4r2d2 15:11, 3 juli 2015 (CEST)

Evo par napomena: Rečenica ne bi trebala započeti brojem, tj. ako su godine u pitanju, može se početi sa "Godine 1987..." ali ne sa "1987...". Također, godine su redni broj, pa se iza godine stavi tačka: XXXX. (važi i za ostale redne brojeve) osim kad iza tačke slijedi drugi interpunkcijski znak. Ide pre[tp]ostaviti umjesto pre[dp]ostaviti, zbog jednačenja po zvučnosti! --Munja (x64) 22:17, 4 juli 2015 (CEST)

Hvala. Ovo za godinu na početku sam znao, to je nepažnja. I za tačku iza rednog broja, i to je poznato. Zvučnost je malo suptilnija, to treba naučiti. Još jednom se zahvaljujem.--Zavičajac (razgovor) 12:06, 5 juli 2015 (CEST)

Pogledaj i ovo. ;) -- KWiki (razgovor) 02:16, 6 juli 2015 (CEST)

Pogledao i shvatio. --Zavičajac (razgovor) 10:33, 6 juli 2015 (CEST)

S obzirom na tvoje korisničko ime, ovaj projekt garant će te zanimati. :) ;) -- KWiki (razgovor) 19:57, 25 septembar 2015 (CEST)

Napisali ste novi članak Orašac a već postoji članak Orašac (Bihać). Mislim da se radi o istom naselju pa možete dopuniti već postojeći članak Orašac (Bihać). --Golden Bosnian Lily (r) 20:48, 15 oktobar 2015 (CEST)

Bilo bi dobro po mogućnosti upotrebljavati riječ naselje umjesto riječi selo, liči malo ljepše izražajnije i više enciklopedijski zar ne :) --Golden Bosnian Lily (r) 21:50, 19 oktobar 2015 (CEST)
Enciklopedijski treba biti jednoobrazno, to se slažem. Biće naselje ubuduće. Intimno, ja sam za selo. Prosto, tamo sam se rodio.--Zavičajac (razgovor) 22:08, 19 oktobar 2015 (CEST)

... za Vas (kad već volite speleologiju) :)
* Pećina Izvor Mokranjske Miljacke,
* Pećina Megara,
* Mračna pećina,
* Pećina Govještica (Dugovještica),
* Titova pećina u Plahovićima,
* Vjetrenica...
- Usput, imaš par grešaka na članku Vaganska pećina. --Golden Bosnian Lily (r) 17:04, 4 decembar 2015 (CET)

Ako posjedujete kakve literature i dobre volje:
* Janjina (rijeka),
* Lipsko jezero.
Unaprijed zahvaljujem. --Golden Bosnian Lily (r) 21:24, 24 decembar 2015 (CET)

Znate li vi da nije dozvoljeno kopirati sadržaj sa drugih stranica i lijepiti ga na Wikipediju bez izričite dozvole. Primjer toga je članak Piva (rijeka) koji je prekopiran sa stranice ViaBalkans. Čak i kroatizmi nisu ispravljeni. --Munja (razgovor) 00:15, 27 decembar 2015 (CET)

Bukvalno kopirate sadržaj sa stranica. Inače treba svojim riječima prepričati, a onda stavit izvor. --Munja (razgovor) 13:34, 20 januar 2016 (CET)

Članci tipa Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Hadžićima nemaju mjesta na Wiki jer su prekratki. Zato je i pokrenut ovaj dugoročni projekt. Nisam pratio kakvi su ostali spiskovi spomenika, ali ako ih je većina ovakva, to će sve na brisanje. Dakle, ili ih grupisati drugačije (po kantonima, npr, mada opet ostaje pitanje RS-a) ili ih ne pisati nikako. Razumijem želju (jer zaista treba imati i ove spiskove), ali Wiki ima i određene kriterije kvaliteta i dužine. (, i ti si radio dio ovih članaka, pa samo da upratiš poruku.) -- KWiki (razgovor) 13:14, 26 februar 2016 (CET)

Mislim da su ovo jako korisne stranice iako ih je većina kratkih, međutim postoje i one sa većim sadržajem poput općina Jajce, Konjic, Banja Luka, Trebinje..itd.. itd... Na francuskoj wikipediji također postoje slični spiskovi pa sam smatrao ako može biti kod njih, zašto ne i kod nas. Da sve nacionalne spomenike strpamo u jednu stranicu imali bismo preglomaznu stranicu. Nastavio sam već ranije započeti rad te sam smatrao da usput mogu privesti rad kraju. Protivim se brisanju stranica, ali sam uvijek za doradu ili preuređivanje. --Golden Bosnian Lily (r) 13:37, 26 februar 2016 (CET)

: Ne želim ni ja brisati tek tako, ali lijepo smo se svi dogovorili ranije kad je ovo u pitanju. Spisak s jednom stavkom jednostavno nije spisak. Ovi kratki bi se možda mogli uklopiti negdje u članke o samim naseljima (kao što je Hasan radio s onim člancima o spomenima nekih mjesta u srednjem vijeku), a ove veće ostaviti kakvi i jesu. FR Wiki nije relevantna za nas isto kao što ova nije za nju – svaka Wiki ima svoje kriterije. -- KWiki (razgovor) 13:51, 26 februar 2016 (CET)

::Apsolutno se slažem s tobom, postoje općine sa samom jednim nacionalnim spomenikom za razliku od drugih općina kod kojih je situacija drugačija. Naravno, spisak naciolanih spomenika se nakon svake sjednice i proširiva te je moguće da se članci sa jednom stavkom prošire na više, na zadnjoj sjednici održanoj 3. 2. 2016. dobili smo 9 novih nac. spomenika. Apsolutno se slažem sa tim da članci ne sadrže kvalitet. Mišljenja sam da spiskovi ipak mogu nekog od nas zainteresirati o pisanju članaka o nacionalnim spomenicima,  pronalasku informacija, te ujedno i privući nove kvalitetne wikipediste zainteresiranih za oblast kulture i historije. --Golden Bosnian Lily (r) 14:15, 26 februar 2016 (CET)

:::Svi se slažemo da ne treba praviti stranicu "Spisak" s jednim imenom. Ako neka općina ima 1, 2 ili 3 spomenika, to ubaciti u stranicu o općini. Ali da te stranice o kulturi trebaju, to nije sporno. Ja sam tek sada s Wikipedije saznao šta sve ima u Jajcu, a prošao sam kroz njega 52 puta. Ono je čudo. Zaslužuje još jednu stranicu (Jajce - grad muzej). -- Zavičajac (razgovor) 11:36, 27 februar 2016 (CET)

:::: U redu, samo treba to i uraditi. Dakle, ostaviti duže članke, a sadržaj kraćih prebaciti u članke o naseljima i ostaviti presumjerenje na dotičnu sekciju u članku. -- KWiki (razgovor) 19:31, 2 mart 2016 (CET)

::::: Ovako. Inače, u donjoj alatnoj traci ima dugme/komanda za preusmjeravanje (da se ne mora kucati). -- KWiki (razgovor) 20:14, 2 mart 2016 (CET)
Pogledaj Živinice, Vitez (grad) Višegrad. Slab sam u formatiranju. Je li može ovako?--Zavičajac (razgovor) 19:12, 3 mart 2016 (CET)

Svi smo bili slabi, nemoj se sekirati. :) Uhodat ćeš se kroz praksu. Ovo u člancima je u redu što si uradio, ali poenta priloženog linka bila je da vidiš kako napraviti preusmjerenje s onih kratkih spiskova. Izrežeš potrebni tekst, prebaciš ga u članak o naselju, a tamo ostaviš samo preusmjerenje na dotični podnaslov. -- KWiki (razgovor) 19:39, 3 mart 2016 (CET)

Kad se u članak doda preusmjerenje, čitav tekst se obično briše iz tog članka. Nema smisla imati i sadržaj i preusmjerenje, osim u iznimnim slučajevima. --Munja (razgovor) 19:26, 7 mart 2016 (CET)
Naravno, hvala ti.--Zavičajac (razgovor) 20:52, 7 mart 2016 (CET)

Upućujem ti pohvalu za urađene članke vezane za BiH (pogotovo ove hercegovačke :-)), ali, kao administrator, trebam ti ukazati na neke tehničke stvari. Dakle, članci trebaju sadržavati što je moguće više različitih unutrašnjih linkova (koji vode na druge članke na našoj Wiki), pa makar ti linkovi bili i "crveni" (pritom treba voditi računa da se ne omakne link na neki članak istog naziva, ali o drugom pojmu; zato mnogi članci u nazivu imaju dodatnu odrednicu u zagradi). Dalje, svaki novi članak treba spojiti na Wikipodacima s istim člankom na drugim Wikipedijama (osim, naravno, kad je to članak koji samo ima na našoj; ali to treba provjeriti). Zamolit ću Srđana da ti objasni ovo povezivanje kad nađe vremena jer već ima iskustva s time. Na kraju, poželjno je da članci imaju i makar jednu sliku koja ne podliježe autorskim pravima, a one se mogu naći na Commonsu]. Evo, npr, ja sam sad u Dabarsko polje ubacio sliku koja stoji u istom članku na SR i HR Wiki. Treba se malo gledati i šta ima sa strane :-) (bilo to EN, DE itd. ili neka komšijska Wikipedija). -- KWiki (razgovor) 15:56, 13 mart 2016 (CET)
Sve si lijepo napisao, posebno zahvaljujem na podršci.--Zavičajac (razgovor) 20:41, 14 mart 2016 (CET)

Nije se ništa izgubilo, samo treba pratiti (i pamtiti) gdje je šta. ;-) – KWiki (razgovor) 21:07, 18 april 2016 (CEST)

:Munja, hvala na upozorenju. --Zavičajac (razgovor) 00:19, 3 juni 2016 (CEST)

:Nema na čemu, vidim sad dobro radiš :) --Munja (razgovor) 00:21, 3 juni 2016 (CEST)

Za mostove ima ova infokutija. – KWiki (razgovor) 18:37, 29 maj 2016 (CEST)
Može li bez kopiranja sa hrvatskog jezika????--سلام - C3r4r2d2 16:13, 2 oktobar 2016 (CEST)
Ma može. --Zavičajac (razgovor) 16:26, 2 oktobar 2016 (CEST)

Nema potrebe svrstavati sve članke u glavnu kategoriju, kao npr. BIH. Članci su kategorisani u tematske podkategorije, tako da se rastereti glavna kategorija.--AnToni(R) 17:31, 19 januar 2017 (CET)

Poštovani .--AnToni. Tvoj gornji stav je prihvatljiv. Napravio sam grešku koju sam shvatio poslije tvoje sugestije. Ubacio sam podkategoriju, a nisam primijetio da se kategorija Građevine i strukture u Bosni i Hercegovini nalazi u kategoriji Arhitektura u Bosni i Hercegovini. Međutim, na istoj stranici kategorije - Bosna i Hercegovina, u donjem dijelu, nalazi se bar desetak naslova (Petar Kočić, Genetičko inženjerstvo u Bosni i Hercegovini, Mahala, Investiciono-razvojna banka Republike Srpske,...) koje su u gornjim podkategorijama, ili bi se mogle u njih ubaciti, a izbaciti iz kategorije Bosna i Hercegovina. Slično je i sa kategorijom Historija Bosne i Hercegovine, ili sa kategorijom Bosanskohercegovački arhitekti gdje je devet arhitekata, a deseti u Arhitektura u Bosni i Hercegovini. Volio bih čuti tvoje i mišljenje ostalih saradnika(--Munja-- KWiki--Golden Bosnian Lily,...)--Zavičajac (razgovor) 21:15, 19 januar 2017 (CET)

:Potpuno se slažem. Ja pokušavam koliko mogu da počistim kategorije... Bitno je shvatiti koncept, a ne npr. sve pisce stavljati u kategoriju kjiževnost. --AnToni(R) 21:25, 19 januar 2017 (CET)

::Upravo to, dobar je primjer koji ste naveli. Kad bi se svako naselje, svaki stanovnik BiH itd. direktno ubacivali u kategoriju BiH, imali bi prebukiranu i nepreglednu kategoriju.  vrši i masovne izmjene, uvijek otvoren za zadatke, ako zatreba. --Munja (razgovor) 22:19, 19 januar 2017 (CET)

Hvala ti za doprinose u vezi Bosne i Hercegovine! Samo tako nastavi! :) --Munja (razgovor) 15:35, 25 februar 2017 (CET)

KWiki. I ja zahvaljujem na lijepim riječima. Pošto imaš nultu toleranciju prema kratkim člancima, htio sam popraviti Večenike (Večerić). Kada bude gotov, tada bih htio čuti tvoje sugestije.--Zavičajac (razgovor) 16:45, 26 februar 2017 (CET)

Za kategorizaciju hidroelektrana, postoji šablon Šablon:Hidroelektrane po državama, tako da manuelno kategoriziranje nije potrebno. Ja sam šablon dopunio tako da i ta kategorija (Elektrane u Bosni i Hercegovini) automatski se postavlja šablonom! --AnToni(R) 11:55, 20 mart 2017 (CET)

Ma svaka ti čast --AnToni(R). Vidim da nam je prazna ta kategorija, pa ko velim...A razmisli i o info kutiji, nisam baš vješt.--Zavičajac (razgovor) 22:12, 20 mart 2017 (CET)

...članaka Donji Kazanci i Gornji Kazanci prebacio sam ovdje. Kad budeš imao vremena de malo popravi gramatičke greške te popravi prvu rečenicu jer je uopće ne razmijem te vrati sekciju u same članke. Naravno, dodaj i referencu ako je moguće naći negdje na netu. Pozdrav. --Golden Bosnian Lily (r) 09:37, 21 april 2017 (CEST)

Malo sam popravio i naveo referencu koja je tipa rekla-kazala, pa ti odluči. Podatak je više zanimljiv nego vjerodostojan. Zahvaljujem --Golden Bosnian Lily na nagradi. Žao mi je što malo saradnika piše o Bosni i Hercegovini. --Zavičajac (razgovor) 12:30, 23 april 2017 (CEST)

:Hvala Zavičajac, prijedlog za tebe; u naselju Vidovići (Bosansko Grahovo) u sekciji "geografija" bilo bi dobro da napišeš rečenicu dvije jer vidim u historiji izmjena na članku da si napisao sekciju historija te da ne stoji baš onako prazna i sekcija geografija. Sve najbolje. --Golden Bosnian Lily (r) 07:55, 25 april 2017 (CEST)

Poštovanje Zavičajac. Imam nedoumicu u pogledu članaka Manastir Rmanj i Stari grad Rmanj. Ne znam da li se radi o jedno te istoj građevini ili su to dvije zasebne građevine. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Bihać nalazi se 21 nacionalni spomenik, dok se na našoj listi nalazi 22 spomenika. Kad budeš imao vremena pogledaj ta dva članka, te ako se radi o jednoj te istoj građevini nadam se da ćeš riješiti nedoumicu oko toga. Srdačan pozdrav. --Golden Bosnian Lily (r) 23:04, 3 maj 2017 (CEST)

Sve je to posljedica što Komisija za nacionalne spomenike pravi novi portal, tako da naši linkovi više ne vrijede (vjerovatno si se uvjerio). Zato bi ti trebao za primjer da uvežeš našu stranicu, recimo za Zenicu, za njihov novi portal (ja to ne znam najbolje osmisliti), pa da onda ispravimo stotine naših stranica. Inače, Stari grad i Manastir Rmanj su dva spomenika (hodao sam po njima). Moguće je da su ga ispustili ili je skinut sa liste? Pozdrav za --Golden Bosnian Lily </small> od --Zavičajac (razgovor) 10:14, 5 maj 2017 (CEST)

:Drugi put ponesi sa sobom fotoaparat i pridruži se akciji ;) :) --Golden Bosnian Lily (r) 07:25, 6 maj 2017 (CEST)

::Golden Bosnian Lily, hvala na pomoći kod tvrđava. Sad sam i sam naučio da ubacujem koordinate i link na portal Bosne i Hercegovine. Još kad bi me naučio da prebacim moje fotografije na Coomons.--Zavičajac (razgovor) 16:47, 15 maj 2017 (CEST)

:::, za postavljanje datoteka na commons pravila su sljedeća:
* Datoteka mora prije svega biti isključivo "Vaše vlasništvo",
* Kliknite na link: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:UploadWizard i slijedite upotstva (odaberete datoteku/e, kliknite na "nastavi", označite da je datoteka Vaše vlastito djelo, kliknete na "sljedeće", i na kraju kategorišete datoteku i nešto upišete u polje "describe the image", kliknete na "sljedeće", i to je to). --Golden Bosnian Lily (r) 08:41, 16 maj 2017 (CEST)

Iskreno se zahvaljujem na nagradama, pogotovo zato što dolaze od saradnika.
Budući da smo završili nacionalne spomenike (uglavnom), mogli bismo preći na stare gradove. Dobio sam e-mail od KWikija na tu temu, ali mi se dio pošte izbrisao, pa sada baš i ne znam šta je pisalo. Ne mogu ni da nađem na taj šablon. Zato molim za nove upute i pomoć kako da nastavimo temu "Stari gradovi".

Iskreno se zahvaljujem GBL-u i AnToniju na priznanjima i posebno na sugestijama. Ne zaboravljam ni KWikija. – Zavičajac (razgovor) 15:49, 7 maj 2017 (CEST)

: Hvala u ime spomenutih. A misliš li na ovo? Trebaš malo pamtiti neke nazive. :-) – KWiki (razgovor) 16:48, 7 maj 2017 (CEST)

::KWiki, mislio sam na ovo. Ostale su 2 "crvene" (malo literature?). Obradio sam dosta Gradina pod zajedničkim naslovom, kako to uvesti u šablon? Volio bih čuti još sugestija, jer imamo 2 kategorije tvrđava, 1 spisak i 1 šablon. Kako sad sve to "uvezati". Jednostavno, nemam ideju kako to završiti.--Zavičajac (razgovor) 19:26, 29 maj 2017 (CEST)

::: Evo da pitamo iskusnijeg, to mu je uža specijalnost. :-) – KWiki (razgovor) 19:44, 29 maj 2017 (CEST)

:::: Gradine možemo ili ubaciti u šablon sa Tvrđavama ili napraviti novi. Jer gradine su ipak nešto drugo.--AnToni(R) 11:52, 30 maj 2017 (CEST)

Pozdrav Zavičajac!  i donekle moja malenkost napravili smo šablon eparhija te smo ga i postavili u članke Eparhija banjalučka i Eparhija bihaćko-petrovačka te kad budeš imao vremena i dobre volje da isto uradiš za ostale eparhije (zvorničko-tuzlanska...). Ako budeš imao kakvih pitanja slobodno se javi! Pozdrav. --Golden Bosnian Lily (r) 20:00, 13 septembar 2017 (CEST)

Svakako da ću koristiti šablon. Ja sam malo sporiji, pa sam nedavno primijetio i Šablon za vjerske objekte. Zahvaljujem na saradnji i pozdrav za Golden Bosnian Lily (r) --Zavičajac (razgovor) 22:31, 13 septembar 2017 (CEST)

Je li ovaj naziv moguće skratiti? Naprimjer, "Gradac (Gornji Kotorac)" ili nešto na taj fazon? – KWiki (razgovor) 01:49, 23 oktobar 2017 (CEST)

Svakako. Upravo sam u fazi poboljšanja članaka (šabloni, fotografije, kategorizacija, koordinate, izvori). Zahvaljujem KWiki i  Golden Bosnian Lily jer sam ″savladao″ Commons.

U članku Glasinac (a pogledaj i ostale članke koje si pisao) imaš nekoliko malih (VELIKIH) grešaka.
*Glasinacje ...
*Na kraju rečenice fali tačka
*Poslije interpunkcijskog znaka treba odmaknuti jedno polje u pisanju
*referenca se stavlja odmah iza interpunkcijskog znaka bez "odmicanja"... itd itd To su tako male a tako velike greške ;) Uostalom, svaka čast na radovima o spomenicima kulture. Svaka čast gospodine Zavičajac ;) --Golden Bosnian Lily (r) 17:49, 27 novembar 2017 (CET)

Hvala ti Golden Bosnian Lily (r). Nisam jedino znao da se referenca stavlja odmah iza teksta. I da te priupitam. Ima ″starih članaka″ kod kojih se referenca ne može naći. Brisati, ostaviti...Pozdrav--Zavičajac (razgovor) 19:13, 27 novembar 2017 (CET)

:Nema na čemu, to je samo mala napomena da ubuduće ne bude tih malih (VELIKIH) greškica u tekstu. Uglavnom, kad napišeš članak nakon dan-dva posjetiš članak pa pogledaš da nije neko nešto dodavao, brisao itd, te na taj način uočavamo svoje greške prilikom pisanja članaka. Svako dobro i samo nastavi osvježavati kulturu u Bosni i Hercegovini pa i šire  --Golden Bosnian Lily (r) 19:18, 27 novembar 2017 (CET)

::...Ima ″starih članaka″ kod kojih se referenca ne može naći. Brisati, ostaviti...Pogledaj molim te Glasinac, prve tri reference. Pozdrav--Zavičajac (razgovor) 20:42, 27 novembar 2017 (CET)

koju ste upravo postavili u članak Snježana Vasilj više nije preporučljivo koristiti. Koristimo , te bi to bilo poželjno prepraviti. Sve najbolje. --Golden Bosnian Lily (r) 18:39, 7 januar 2018 (CET)

Naravno da može, Golden Bosnian Lily, samo, ja nisam "upravo postavio" infokutiju, ja sam preuredio onaj dio o arheološkim istraživanjima, jer sam vidio da se može inovirati. I htio sam podržati arheologistkinju kojoj su bezobrazno oteli nalaze sa Hutova Blata.
 --Zavičajac (razgovor) 20:34, 7 januar 2018 (CET)

:Izvinjavam se Zavičajac, ja sam malo "pobrkao" članke i korisnike, poruka je trebala biti namijenjena drugom korisniku na drugom članku :O Sve najbolje. --Golden Bosnian Lily (r) 17:02, 8 januar 2018 (CET)

KWiki, hvala za porodičnu kuću i za sve ostalo.--Zavičajac (razgovor) 15:23, 4 mart 2018 (CET)

Nemaš se ti na čemu zahvaljivati. Mogu se samo ja tebi zahvaliti (a i ostale kolege) na svemu što si dosad uradio i odati ti priznanje, makar samo verbalno. – KWiki (razgovor) 15:29, 4 mart 2018 (CET)

Stavljaj ih. --palapabosnia (razgovor) 11:50, 11 maj 2018 (CEST)

palapabosnia, hvala za tačke.--Zavičajac (razgovor) 12:36, 11 maj 2018 (CEST)

Vidim napravio si stranicu Bosanski stil u arhitekturi. Da li se radi o istoj temi kao u članku Bosanska arhitektura? Ako da, trebamo članke spojiti u jedan. Pozdrav --Munja (razgovor) 00:11, 14 maj 2018 (CEST)

Munja, mislim da bi najprije trebalo preurediti članak Bosanska arhitektura. Struktura članka je na početku sa dva historijska perioda, što je dobro. Nakon toga trebalo bi staviti period Austro-Ugarske sa stilovima u podnaslovu: historicizam, pseudomaurski atil, secesija i bosanski stil. Onda bi slijedio jugoslavenski period (sa stilovima), pa period rata (da ne kažem -razvaljivanja arhitekture) i na kraju period bosanske samostalnosti (sa današnjim stilovima). Članke o stilovima bih ostavio kao posebne. Ja sam nešto malo naučio čitajući ove autore: Nedžad Kurto i Ibrahim Krzović i sve u vezi nekih nacionalnih spomenika. Pozdrav--Zavičajac (razgovor) 11:17, 14 maj 2018 (CEST)

KWiki, Despića kuća i Rodna kuća Vladislava Skarića su dvije kuće (Obe u Sarajevu, na Baščaršiji, Despići vlasnici, sada su Muzej Sarajevo, ali dvije). I meni je trebalo malo više vremena da to naučim.

Kako je moguće da usred teksta u riječi godine bude ćirilično slovo e? Kako to uspijevate, ili je odnekud kopirano ili je negdje drugo problem?--- CH3OHCl3Radodaj H2O 18:27, 20 maj 2018 (CEST)

Pozdrav za KWikija. Baš sam se obradovao tvom javljanju. Već duže vrijeme uglavnom sređujem naše članke. Pravo da ti kažem, sramota me da EN Wikipedia ima bolje članke o našim temama, pa sam uzeo kategoriju Prahistorija, da je napravim barem jednaku njihovoj. --Zavičajac (razgovor) 15:08, 28 mart 2020 (CET)

Ti si ovdje posebna kategorija. :-) Samo naprijed. – KWiki (razgovor) 15:14, 28 mart 2020 (CET)

Izašla prije četiri godine. Nisam siguran da je ima na netu, ali ima makar FB-stranica. – KWiki (razgovor) 12:29, 30 april 2020 (CEST)

Hvala KWiki. Svakako ću to ubaciti--Zavičajac (razgovor) 17:39, 30 april 2020 (CEST). Pozdrav

KWiki, molim te da mi pomogneš u vezi sa pravilnim pisanjem riječi kraš, ili krš, i odgovarajućih izvedenica, krašu, kršu, kraški, krški, krševit, kršovit,...Pozdrav--Zavičajac (razgovor) 10:14, 11 august 2020 (CEST)

: Izvini, nisam ulazio na Wiki prošla dva-tri dana. Imenica je kras ili krš (mada krš ima i drugo značenje), a pridjevi su kraški, odnosno krševit (naravno, nisu sinonimi). – KWiki (razgovor) 18:41, 13 august 2020 (CEST)

:KWiki hvala i pozdrav--Zavičajac (razgovor) 22:09, 13 august 2020 (CEST)

:: Nema na čemu. I tebi jedna pozdravčina. :-) Samo da ne smetneš: latinski nazivi biljaka i životinja pišu se u italiku. ;-) – KWiki (razgovor) 16:37, 14 august 2020 (CEST)

KWiki, čovječe kako ti je uspjelo da ovako brzo reaguješ. Lako je nama kad si tako vrijedan. I još nešto: imaš li komentar na seriju članaka o alpinizmu, volio bih ovo dobro odraditi. Pozdrav. --Zavičajac (razgovor) 21:48, 27 septembar 2020 (CEST)

He-he :-) Nekad me nikako ne bude po 2-3 dana, ali kad me bude, bude me. ;-) Nisam još bacio oko na članke, ali podršku imaš u svakom slučaju. P. S: Koja je razlika između planinarstva i alpinizma (radi kategorizacije)? – KWiki (razgovor) 22:37, 27 septembar 2020 (CEST)

:KWikiPlaninarstvo je širi pojam, korištenje samo snage mišića. Alpinizam je kretanje po planini uz pomoć pomagala(konopci, ljestve, klinovi,..Svaki alpinista je planinar, a planinar ne mora biti alpinista.Pozdrav--Zavičajac (razgovor) 23:01, 27 septembar 2020 (CEST)

::Zahvaljujem KWiki. Pogledaj ovo pa ovo  i ovo . Kad bi sad i ti smislio jednu riječ u bosanskom jeziku i onda je prijaviš redakciji Riječnika. Pozdrav--Zavičajac (razgovor) 11:52, 10 oktobar 2020 (CEST)

::: Ne pratiš Nedavne. :-) Napravio sam preusmjerenje Osamhiljadaši (a i u jednini). I dvoumio se hoću li to staviti kao naslov. Stvari ovog tipa ovdje obično idu sa "Spisak (nečega)", pa nisam htio da odskače od prakse. – KWiki (razgovor) 12:58, 10 oktobar 2020 (CEST)
Ne zaboravi spajati članke i kategorije na Wikipodacima. I ubacivati infokutije u članke. ;-) – KWiki (razgovor) 15:49, 11 oktobar 2020 (CEST)

KWiki, problem je što ja to ne znam. Treba mi uputstvo za spajanje...otvori ovo, dodaj, kopiraj. Ni infokutiju ne znam napraviti. Pozdrav --Zavičajac (razgovor) 15:17, 12 oktobar 2020 (CEST)

: Mislim da je Srđan jednom napravio kratki video kako to raditi (lakše je vidjeti nego riječima objašnjavati mada je to čas posla inače). A infokutije ne trebaš praviti (osim ako pređeš u "tehničare" jednog dana :-)) jer ih trenutno imamo 264 (vidi link u poruci iznad i klikni na bilo koju IK; ima kôd za upotrebu, koji treba kopirati) nego ih ubaciti na početak članka i popuniti parametre (ne mora svaki biti popunjen – dovoljni su oni najrelevantniji za datu osobu ili pojam). Evo, za planinare, npr., možeš koristiti ovu (ili sačekati da neko napravi specijaliziranu, što sam pisao na Čaršiji). – KWiki (razgovor) 18:24, 12 oktobar 2020 (CEST)

:: U člancima o osobama (odmah iznad kategorija) stavljati šablon  jer inače u kategorijama budu razvrstane po imenu umjesto po prezimenu. (Napisati prezime i ime date osobe u šablon i odvojiti ih zarezom). -- KWiki (razgovor) 21:19, 15 oktobar 2020 (CEST)

Pogledaj ovo kad mogneš. A nadam se da tekst ili dio teksta nije doslovno kopiran s vanjskog sajta jer je to inače kršenje autorskih prava. P. S: Šta znači ovo "Četvrta ekspedicija..."? Nejasno je. Gdje, na šta? Jer, npr., može biti n ekspedicija samo na jedan isti vrh. A za Wikipodatke: odeš na dati članak ili kategoriju na EN Wiki (ako postoji) i tamo lijevo, gdje je spisak jezika, klikneš na "Edit links" i prebaci te na Wikipodatke. Tu imaš dva polja: lijevo je naziv i opis stavke, a desno su jezici, pa ubaciš u oba prozorčića ono što treba. 15-20 sekunda posla. – KWiki (razgovor) 21:00, 18 oktobar 2020 (CEST)

Malo više koncentracije i gledanja / praćenja kad radiš. I čekam odgovor u vezi s naslovom. Ovaj je preopćenit, može se odnositi na bilo šta. – KWiki (razgovor) 14:07, 19 oktobar 2020 (CEST)

:KWiki, da li može ovako - Četvrta bosanskohercegovačka planinarska ekspedicija Tjen Šan '91 -- Zavičajac (razgovor) 17:27, 19 oktobar 2020 (CEST)

:: A zašto "Četvrta"? Je li četvrta na Tian Shan ili četvrta iz naše države bilo gdje? Bolje bi bilo "Bosanskohercegovačka ekspedicija na Tian Shan XXXX." – KWiki (razgovor) 18:01, 19 oktobar 2020 (CEST)
KWiki, hvala na saradnji. Da li je moguće naći drugi izraz umjesto osvajač (en: summiter)? To se sada kao izbjegava, da se priroda ne osvaja.

::: Vrhovi se osvajaju (jer su fizički napori većinom ogromni, kao u bitkama), a slažem se za ostatak prirode. :-) Nemamo ekvivalent za "summiter" osim opisne konstrukcije "onaj koji se popeo na (neki) vrh". Zato je "osvajač" (vrha) najbliže što imamo. Ali ni oni sigurno nemaju riječ za "razrahatlejisati se", npr. :-) – KWiki (razgovor) 21:48, 3 novembar 2020 (CET)

KWiki, napisao sam članak o Bosanskom Petrovcu na makedonskoj Wikipediji (zamolili su me), pa mi se poremetio format na našoj (ćirilica...). Šta sam zabrljao i možeš li mi to srediti? Izvini za ovo i hvala ti unaprijed.

Kako misliš "poremetio se format na našoj" ako si radio na drugoj? Ne vidim ništa problematično u našem članku. – KWiki (razgovor) 15:44, 25 maj 2021 (CEST)

:KWiki, ako ništa ne vidiš onda je to samo kod mene. Na samom vrhu svake stranice, bilo kog članka, iza Zavičajac ide ćirilicom - razgovor, nagoduvanja, Beta, Nabljuduvanja, pridonesi, Odjava, pa u drugom redu opet ćirilicom, Korisnička stranica, Razgovor... I lijevo ispod Wikipedia ide ćirilicom, Glavna stranica...Skorešni promeni...Na dnu je ćirilicom Категории:, a naslovi kategorija latinicom. Sve je ovo da se nerviraš. Pozdrav--Zavičajac (razgovor) 16:18, 25 maj 2021 (CEST)

::Otiđite u postavke i tamo imate padajući meni gdje možete promijeniti jezik, vjerovatno ste slučajno to promjenili na makedonski. --Semso98 (razgovor) 16:50, 25 maj 2021 (CEST)

:::Semso98, pozdrav i izvini što se nisam ranije javio. Nije problem u računaru, tastatura je na bosanskom. Nije problem ni na Wikipediji, na bilo kojem jeziku, osim na bosanskoj. Kad otvorim bilo koji članak na bosanskoj Wiki, osnovni tekst je na bosanskom, ali su lenjiri, gornji, donji i lijevi vertikalni na makedonskom. Kad pravim članak, osnovni tekst je na bosanskom. U suštini, nisam onemogućen u radu, ali me prosto nervira. Sve se ovo pojavilo nakon što sam na molbu Bosanaca iz Skoplja napravio tekst o Bosanskom Petrovcu na makedonskoj Wikipediji, nakon što su mi oni predhodno preveli moj tekst na bosanskom (putem E-maila). Praktično, moja bosanska Wikipedija je kombinacija makedonske maske i bosanskog sadržaja. Samo mogu da ti se unaprijed zahvalim.--Zavičajac (razgovor) 20:16, 29 maj 2021 (CEST)
Razumijem, kliknite u gornjem desnom ćošku pored Vašeg korisniškog imena (Zavičajac) na "нагодувања", a zatim ćete vidjeti padajući meni "Јазик" gdje možete promjeniti jezik na bosanski. --Semso98 (razgovor) 23:02, 29 maj 2021 (CEST)

Semso98, ma ti si bog, velika ti hvala--Zavičajac (razgovor) 14:12, 31 maj 2021 (CEST) KWiki, tebi hvala za Šemsu.

Hello.
Can you translate and upload the article :en:Baku railway station in Bosnian Wikipedia?
Yours sincerely, Multituberculata (razgovor) 01:53, 16 oktobar 2021 (CEST)

completed Zavičajac (razgovor) 00:04, 24 oktobar 2021 (CEST)

:Thank you very much for the new article and all the best! Multituberculata (razgovor) 08:18, 24 oktobar 2021 (CEST)

Hello.
If you are interested and have time, can you translate and upload the article :en:List of World Heritage Sites in Azerbaijan in Bosnian Wikipedia? This is my first and last request for this year.
Yours sincerely, Multituberculata (razgovor) 19:30, 30 maj 2022 (CEST)

Zdravo Zavičajac. Započeo si obimnu temu na stranici o poznatoj i popularnoj rakiji. Šljivovica je urađena samo djelimično. Na engleskoj Wikipediji obradili su izradu ove vrste rakije i u ostalim istočnoevropskim zemljama. Ako bude vremena i raspoloženja da se prevede i ostatak teksta, onda bi bilo super. Ovo je samo mali prijedlog. Lijep pozdrav. Nerko65 (razgovor) 16:01, 4 decembar 2022 (CET)

Hvala na pozdravu i podršci, (Nerko65). Htio sam malo popraviti Kategoriju Nematerijalne svjetske baštine, ali imam problem. Loš sam sa informatikom, pa kad sa sad pojavio novi izgled (format) članka, ja ne umijem da ga povežem sa srodnim člancima na drugim Wikipedijama. Nekad sam to naučio uz KWikia. Gore desno je novi prozor - Dodajte druge jezike. Budi dobar pa mi objasni kako se ostvaruje veza, ali onako elementarno. Dakle otvorim prozor, onda pritisnem na ....i.t.d, odnosno kako izaberem jezik, kako napišem naslov na njihovom jeziku i gdje, kako potvrdim. Nadam se da ćeš pomoći, i pozdrav.--Zavičajac (razgovor) 20:19, 7 decembar 2022 (CET)
Pritisni na prozor "dodajte druge jezike", a kad ti izlista sve jezike ti pogledaj na vrhu liste prozor "publish" i klikni ga. Nakon toga napisi "bs" i pojavice se "bosanski", a onda klikni, pa kad vidis upisi ime stranice na bosanskom i opet klikni na "publish".
Nerko65 (razgovor) 03:25, 8 decembar 2022 (CET)

Nerko65, pritisnem na prozor "dodajte druge jezike", ništa mi ne izlista, odnosno dobijem 5 redova: Pronađi jezik, No languages yet, Add a new one?, Translate this page, Open language settings, Make the content available in more languages. Nastavak bih ja znao, to što pišeš je isto kao i prije. Sad se nekako snalazim štapom i kanapom. Javiti ću ti se opet, dok malo sredim Kategoriju Nematerijalna kulturna baština. Hvala ti za sada, moraš mi to srediti.--Zavičajac (razgovor) 23:35, 10 decembar 2022 (CET)

:Nerko65, odem na italijansku wikipediju, oni još uvijek imaju raniji format članka, pritisnem na link, otvori se stranica i dodam ono što ti pišeš gore. Ali pitanje je kad će i oni promijeniti format, a ja još to nisam savladao. Pozdrav--Zavičajac (razgovor) 23:06, 15 decembar 2022 (CET)

Pozdrav AnToni, hvala na pomoći. Ja nikako da skontam kako se sada uvezuje članak sa Wikipodacima, nakon promjene formata. Budi dobar pa mi napiši, kao za početnika, korak po korak, svaki klik. Bolje i to nego da svaki put iza mene sređuješ. Unaprijed ti hvala.--Zavičajac (razgovor) 22:04, 14 januar 2023 (CET)

Trenutno su svi tvoji članci povezani. Napišem ti sutra u detalje...pozdrav! AnToni(R) 23:18, 14 januar 2023 (CET)

Pogledaj malo ovo. Za nekoga ko je već duže vrijeme ovdje ovo su teško shvatljivi propusti. A povezivanje članaka na Wikipodacima nema ništa s novim grafičkim izgledom Wikipedije (koji se u postavkama može vratiti na stari ako je nekome teško naviknuti se na novi). KWiki (razgovor) 07:42, 19 januar 2023 (CET)

KWiki, hvala na kritičkom osvrtu. Pozdrav--Zavičajac (razgovor) 13:33, 23 januar 2023 (CET)

Ćao Zavičajac, da li bi mogao napisati članak o Komisiji za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine, evo članka na EN wiki: :en:Commission to Preserve National Monuments of Bosnia and Herzegovina? Ovo je tvoj fah :) Njamu (razgovor) 20:42, 23 april 2024 (CEST)

Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine


Razgovor s korisnikom:Bossnian

Pogledaj razgovor o članku Penicilin, pa reci šta o tome misliš. --سلام - C3r4r2d2 19:26, 4 juni 2015 (CEST)

Je suis d'accord avec vous. Mais attendons pour l'opinion des autres. --سلام - C3r4r2d2 16:28, 5 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Planinska arnika

Poklanjam mu arnike za kućnu upotrebu!
Rh+ (razgovor) 23:44, 4 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Derventanski različak

Onaj koji ga je otkrio - dao mu takvo ime, kao i Vama i meni naši roditelji. Sviđalo nam se ili ne treba ga mijenjati!

I još nešto: ovdje nije riječ o gradu Derventa, nego o potoku!
Rh+ (razgovor) 23:04, 5 juni 2015 (CEST)

Nema šta, profesor u pravu: evo i linka http://bioras.petnica.rs/vrsta.php?id=41430   --سلام - C3r4r2d2 23:06, 5 juni 2015 (CEST)

: Izvinjavam se. Ali potok se zove kao i grad, pa se jezički tu ništa ne mijenja. Ali neka stoji kako profesor kaže. Neću više dirati. -- KWiki (razgovor) 23:18, 5 juni 2015 (CEST)

: Valjda znate da ja od stranih pridjeva ne pravim naše. To činim od naših imenica! Ali je stranac autor imena. Kad otkrijete svoju vrstu - nazovite je kako hoćete! Znam za ime osobe Soniboj, koji se "proslavio" u logoru u zatvoru "Kula" (SA)!
Rh+ (razgovor) 00:26, 6 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Rasim Bajrović

Ovaj me članak podsjeća na jedan od prije nekoliko godina, u kome je predsjednik jedne MZ iz općine Stari Grad u Sarajevu, napisao svoju biografiju! Ako ovako počnemo, mislim da je bolje napisati članak o sarajevskom ašćiji Hadžibajriću, nego... Predlažem brisanje, sa diskusijom od 7 dana! Inače ponovno postavljanje brisanih članaka nema smisla! --AnToni(razgovor) 10:24, 6 juni 2015 (CEST)

Apsolutno se slažem oko brisanja. Ovo mi djeluje ili kao promocija (4. i 5. WP:PROMO) ili čisti nedostatak značajnosti teme (WP:NN) o kojoj se piše. Još greške u kôdu i "Reference" (ako se mogu uopšte tako nazvati) koje ne da su smiješne. -- Srđan 💬  10:34, 6 juni 2015 (CEST)

: - brisanje. Kao što AnToni kaže. --سلام - C3r4r2d2 10:38, 6 juni 2015 (CEST)

::Zašto pobrišete relevantne podatke pa onda predložite brisanje?! Komparacija sa "predsjednikom jedne MZ" je, koliko smiješno-neumjesna, toliko i uvredljiva za osjećaj mjere autora članka. Koji SA-hotelijer, obnovitelj SA-brenda, zaslužuje veću pažnju od RB?! Koji je nanizao takav listing visokih priznanja, ako ste ga uopće čitali. Ili ne znate njihov rejting ili vas za to nije briga. Sve mi više ličite na družinu bombaša koji su se dočepali vrha brda, pa složno (aktivno) sprečava da ih bilo ko sustigne.Rh+ (razgovor) 13:08, 6 juni 2015 (CEST)

::: Brisanje relevenatnih podataka? Rečenica "...ugledni i veoma uspješni...poslovni čovjek...", nema šta da da traži u jednoj enciklopediji! Kako ni wikipedija na drugom jeziku nije izvor, je tad dio izbrisan! Kako se radi o nerelevantnoj osobi, koja je možda svoju karijeru počela krajem devedesetih, možda upravo ispred hotela "Evropa" (Sarajlije se sjećaju one mase mračnih tipova, koje su tiho ponavljale za prolaznicima "...maraka, maraka.."), te da je njegova karijera magisterij u Travniku, a doktorat će vjerovatno biti u Sjenici ili Tutinu (sve poznatim univerzitetskim centrima), članak ne zaslužuje ni diskusiju o brisanju, nego jednostavno brisanje po pravilima Wikipedije, koja se tiču samopromocije!--AnToni(razgovor) 14:30, 6 juni 2015 (CEST)

:::: Cijenjeni profesore, niko ne umanjuje rad i dostignuća nikoga. Međutim, kad otvorite neku običnu papirnatu enciklopediju očekujete da ćete pročitati o nekim najpoznatijim osobama iz oblasti fizike, ekonomije, istraživanja, muzike i brojnih drugih oblasti ljudskog djelovanja. Pravila Wikipedije su ista. Ako "pustimo" da svako svakog uvrsti u enciklopediju onda nemamo opravdanja da napišemo ni članak o svom sinu, svojoj kćerki, svom psu itd itd. jer i oni su po nečem značajni i bitni, u najmanju ruku su živa bića. Pa onda vašom logikom, što kaže duhovito AnToni, ako može direktor može onda i pomoćnik direktora, pa ako mogu oni može i šefica računovodstva, pa tako niže do portira! Neka granica mora postojati. --سلام - C3r4r2d2 14:38, 6 juni 2015 (CEST)

Ima li takve svjetlosti kao što je ovaj wiki-mudroslovac, koji kriterije bazira na sistemu informiranja: rekle mi gospoje u parku! I lagano pitanje: po čemu je vaša ocjena relevantna? Ko Vam je slagao da je relevantnija od moje? Ko vam je dao certifikat da ste mjerač svega & svačega?! Može li ičija druga biti bitna?!
Prestanite igrati ulogu Iznoguda i/ili lijevog smetala, bit će bolje za bs.wiki!
Zar bez ikakvih posljedica, makar i na ovom mjestu, možete vrijeđati čestite ljude! Mene bude stid zbog onoga što drobite! A trebalo bi biti i odgovorne na bs.wiki!!!
Rh+ (razgovor) 15:42, 6 juni 2015 (CEST)

Nije mi jasno kako je to obrisano. To čuvam kao dokaz odsustva Vašeg povjerenja u bilo koji proble koji se Vama ne dopada. Ko Vam kaže da znate šta je za neku enciklopediju bolje od drugih. U tom pogledu imam jasne kriterije, koje sam balansirao prije pojave Wikipedije. Zato niste morali držati po(d)uke šta je za enciklopedijski prikaz, a šta nije. Objašnjenjem samo potvrđujete sopstvenu nevjerodostojnost i nekompetenciju.
Iatina je da se piše i o kućnim ljubimcima, a osobito o osobama i drugim (ne)živim bićima koja mogu biti primjer, model ii obrazac. Da ne dužim, između ostalog,  u enciklopediju treba staviti sve one koji (u bilo kojem času) djeluju propulzivno, posebno ako je riječ o bh brendovima!Ako je pobrisano, kako ste našli:Rh+ (razgovor) 19:30, 6 juni 2015 (CEST)

HALAL certifikat i ISO 9001:2008 certifikat nisu nikakve nagrade. Bar to znam iz iskustva. Sklopite ugovor sa agencijom za certifikaciju, sprovede se postupak cerifikacije, implementacije itd.itd., to traje 3-4 sedmice, platite im, i to je to! Nije nikakva nagrada ni postignuće!!! --سلام - C3r4r2d2 12:43, 7 juni 2015 (CEST)

Nije u pitanju procedura, koja mi je poznata. Važna je klasa, koju ne dobija baš svako.
A, šta je sa ostalim međunarodnim  priznanjima kojima se niko, koliko znam, bar u SA, nije okitio!

Pa dobro, u principu: Mogu li ja (bar malo) ikada biti u pravu? Sumnjivi su oni koji su uvijek u pravu, a sveznalice haman koliko i neznalice!
Rh+ (razgovor) 13:03, 7 juni 2015 (CEST)


Razgovor o kategoriji:Biljke

Članke o biljkama, ne bi trebalo generalno kategorizirati u ovu kategoriju, nego u neku od njenih podkategorija! Inače ćemo imati (nekada) stotine ili više članaka u njoj. Bolje je možda slijediti kategorizaciju en.wiki, koja je prilično dobra.--AnToni(razgovor) 23:18, 6 juni 2015 (CEST)


Da li ovako obojena tabela znači da se u narednoj sezoni reformira liga i broj timova reducira na 12? --AnToni(razgovor) 21:12, 7 juni 2015 (CEST)

Ovako kako je stavljeno u tabeli tako ispada (od sezone 16/17), mislim da je to tačno.--سلام - C3r4r2d2 21:13, 7 juni 2015 (CEST)

:Da, od sezone 2016/17. u Premijer ligi BiH bit će 12 ekipa, što znači da će sljedeće sezone ispasti 6 ekipa i onda će se standardno dodati po jedna ekipa iz Prve lige FBiH i RS-a.--Semso98 (razgovor) 21:35, 7 juni 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Premijer liga Bosne i Hercegovine 2015/2016.


Stavio sam pogrešan padež u sažetku ove izmjene. Naziv sporta u članku o osvajačima medalja/pobjednicima treba biti u lokativu. Jedno mislim, drugo pišem. :-) -- KWiki (razgovor) 12:40, 9 juni 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Infokutija olimpijski sport


Razgovor s korisnikom:Bekir kloc

Molim vas da uređujete sa smislom, hvala.--palapabosnia (razgovor) 23:45, 9 juni 2015 (CEST)

Kad već znate staviti sliku na Commons onda već znate sve ostalo, dakle niste baš toliko neiskusni. Pročitajte šablon iznad, tamo možete naći uputstva i mnogo toga korisnog. Podatke o preliminarnom popisu smo već unijeli, a čekaju se (kao što i znate iz medija) da se ozvaniče. Ako budete zainteresirani za ozbiljan rad na Wikipediji, vaš doprinos i zalaganje neće biti neprimijećeno. (usput pročitajte Wikipedia:Šta Wikipedia nije) Slike koje ste stavljali ne pripadaju u članku o popisu, možda u neki drugi članak. Wikipedija je slobodan projekat, administratori ne služe da dozvole nekom nešto, jedino možemo blokirati kad neki pametnjaković nešto počne pametovati. Lijep pozdrav za vezirski Travnik iz šehera. --سلام - C3r4r2d2 07:40, 10 juni 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Bekir kloc


Na de.wiki stoji podatak da su ovo 18-ti izbori, a na turskoj 24-ti! Ali je 25-ti saziv Skupštine. Ovu činjenicu treba provjeriti!--AnToni(razgovor) 08:26, 10 juni 2015 (CEST)

Ima li to veze s onim što piše na de.wiki u vezi puča 1960.? Kad su nešto promijenili brojanje? --سلام - C3r4r2d2 09:00, 10 juni 2015 (CEST)

:: Vjerojatno je zbog vojne diktature u tim godinama, ali izbori su možda 24-ti, ali ne 25-ti! Saziv je 25-ti! Pogledat ću šta kaže de.wiki oko podne!--AnToni(razgovor) 10:01, 10 juni 2015 (CEST)

:na EN. Piše da su ovo 24. Opći izbori O.o Sewerload (razgovor) 09:24, 10 juni 2015 (CEST)

:: Ipak su 24-ti, jer se izbori iz 1920. ne broje! --AnToni(razgovor) 12:32, 10 juni 2015 (CEST)

Da li da preusmjerimo na ime Skupštinski izbori u Turskoj 2015. ? Ipak se bira skupština.--AnToni(razgovor) 20:03, 10 juni 2015 (CEST)

I ujedno da se razgraniče od izbora za senat (do 1977, gledam de.wiki (Wahl zum Senat der Türkei 1977)). --سلام - C3r4r2d2 20:13, 10 juni 2015 (CEST)

Treba promijeniti naziv ovog članka jer su prijevremeni izbori održani u novembru 2015. – THWTMJG (razgovor) 11:34, 27 maj 2020 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Opći izbori u Turskoj (juni 2015)


Ove kategorije treba protresti i popraviti!--AnToni(razgovor) 12:26, 11 juni 2015 (CEST)

Kategorije po periodima, razdoblju, vrremenu

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Kategorije po periodima


Razgovor:Ostrožnica

Što bolan ne ispraviš kad znaš da je Ostružnica. DOKAZ!!!!!!!!--سلام - C3r4r2d2 10:26, 12 juni 2015 (CEST)

Zvanično je zvanično, a ono među narodom se "nepika" :) Dokaze u suprotno imaš u referencama :) --Golden Bosnian Lily (r) 11:25, 12 juni 2015 (CEST)

:To stoji, ali zar bi na općinskoj stranici stajalo nepravilno MZ Ostružnica? Ovaj link što sam stavio. --سلام - C3r4r2d2 11:29, 12 juni 2015 (CEST)

::Bosnu i Hercegovinu ubija nonšalantnost našeg naroda skoro u svim sferama života... prije nekoliko godina su mi na ličnoj karti napisali Bosanska Kropa pa sam imao problema zbog propusta službenika koji mi je takvu grešku upisao na lični dokument.. u državama EU takve greške ne praštaju. E sad, je li i ovo greška ili nije - u razgovoru sa bilo kim na području općine BK nikad nećeš čuti Ostrožnica nego Ostružnica, međutim, većinom u službenim dokumentima je Ostrožnica mada se u nekim zvaničnim dokumentima može naći i Ostružnica gdje ja mislim da se radi o neznanju i nonšalantnom ponašanju pojedinaca. Članak treba nominirati za reportažu: "I ovo je Bosna i Hercegovina" :) :) -- Golden Bosnian Lily (r) 12:08, 12 juni 2015 (CEST)

:::Upravo zato što se tako kaže svuda, zato sam i spomenuo, pa mi je bilo čudno. Ista stvar je bila i kod Konjodora (Konjoder), pa sam ispravio. --سلام - C3r4r2d2 12:20, 12 juni 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Sewerload/arhiv 1

Polahko, uzet ćemo u obzir prigovor, ne moraš zatrpavati stranice :-) --Munjanes (razgovor) 19:46, 24 januar 2015 (CET)
Naravno da postoje Živinice.--C3r4r2d2 23:29, 24 januar 2015 (CET)

Ne postoje dvoje Živinica nego samo jedne Živinice, ergo postoji samo jedan članak o Živinicama (suvišno je obrađivati općinu i naseljeno mjesto u dva odvojena članka jer se u 99% preklapaju sadržajem i temom). --C3r4r2d2 23:42, 24 januar 2015 (CET)
ALi imaju dva različita naziva.
Možete li preduzeti korake kako bi ta informacija, na pravilan način bila umetnuta u Wikipediju?

Odredili smo pravila da općina i istoimeni grad strpavamo u jedan članak! --Munjanes (razgovor) 23:53, 24 januar 2015 (CET)
Pa nisu istoimena "Živinice" vs "Živinice Grad".

: Nećemo ponavljati, sve smo objasnili i ostajemo pri svome. --Munjanes (razgovor) 00:00, 25 januar 2015 (CET)
Onda izmjenite članak. jer kaže da je samo općina.
Kako se može "Živinice Grad" ubaciti u članak?
I zašto kaže da je gradonačelnik? Treba da bude načelnik.
-------------------
Evo primjer: Živinice Grad je glavno naseljeno mjesto u općini Živinice. Predstavlja političko, urbano i kulturalno sjedište općine Živinice. Prema preliminarnim rezultatima popisa urađenog 2013. godine, u Živinicama Gradu, živi 17 495 stanovnika. Što predstavlja znatno povećanje u odnosu na 11 947 stanovnika iz 1991. Živinice Grad, pored uže gradske jezgre, obuhvata naselja Sjever, Maline, Strašanj i Jezero. Granice na sjeveru i istoku predstavlja rijeka Spreča, dok kroz samo mjesto prolazi rijeka Oskova. Na zapadu graniči sa naseljenim mjestima Živinice Gornje i Živinice Donje dok na jugu graniči sa naseljenim mjestom Đurđevik.
U centru mjesta se prostire proizvodni objekat firme "Konjuh", koji proizvodi stilski namještaj i jedan je od glavnih privrednih motora ovog mjesta.
Živinice Grad je imao naziv Živinice sve do 1985. godine.
PREBACIO bih tekst sa :Živinice: Naselje Živinice kao urbana lokacija nastala je vjerovatno u 18. vijeku.
Umjesto slike grada bih stavio mapu općine. A sliku pogleda na grad prebacio u članak :Živinice Grad.
Na :Živinice poštanski broj nije tačan. Nije poštanski broj 75250 za cijelu općinu već za Živinice Grad, 75276 je npr poštanski broj za Gračanicu (dio općine). Razlikuje se poštasnki broj od mjesta do mjesta.
Ista greška i kod Tuzle. 75000 je poštanski broj za Tuzlu(mjesto), za Mramor je to npr 75212. Poštanski broj nije nužno isti za svako mjesto u općini. Sewerload (razgovor) 01:43, 27 januar 2015 (CET)sewerload

Za to sve treba potvrda iz nezavisnog izvora, a u suprotnom je vlastito istraživanje, što nije dozvoljeno na wiki. Ako postoji neki dokument koji to potvrđuje, ne bi trebalo biti problema da se ispravka unese.--palapabosnia (razgovor) 14:32, 27 januar 2015 (CET)
Imate na web stranici http://posta.ba/stranica/1/23/36.html. kliknite na CP Tuzla -- Tuzla --Mramor
Možda treba staviti umješto poštanski broj, Postal Code Range?Sewerload (razgovor) 14:49, 27 januar 2015 (CET)sewerload

:Da upravo bi trebalo tako staviti (od 75000 do 75xxx) ista stvar i kod Sarajeva. --C3r4r2d2 14:51, 27 januar 2015 (CET)
75000 do 752XX Pošto 753xx je npr Gračanica Sewerload (razgovor) 14:53, 27 januar 2015 (CET)sewerload
aha, možeš li staviti onda 75000 - 751xx i od 752XX - 7521x ili nešto slično pošto postoje naselja sa 7522X

:Pogledaj, već sam stavio do 1xx, jer je Bukinje na 203, iako je to praktično predgrađe, ali ne spada u naseljeno mjesto Tuzla. --C3r4r2d2 15:10, 27 januar 2015 (CET)

OK za poštanske brojeve, ali za ovo: "Živinice Grad je glavno naseljeno mjesto u općini Živinice. Predstavlja političko, urbano i kulturalno sjedište općine Živinice. Prema preliminarnim rezultatima popisa urađenog 2013. godine, u Živinicama Gradu, živi 17 495 stanovnika. Što predstavlja znatno povećanje u odnosu na 11 947 stanovnika iz 1991. Živinice Grad, pored uže gradske jezgre, obuhvata naselja Sjever, Maline, Strašanj i Jezero. Granice na sjeveru i istoku predstavlja rijeka Spreča, dok kroz samo mjesto prolazi rijeka Oskova. Na zapadu graniči sa naseljenim mjestima Živinice Gornje i Živinice Donje dok na jugu graniči sa naseljenim mjestom Đurđevik. U centru mjesta se prostire proizvodni objekat firme "Konjuh", koji proizvodi stilski namještaj i jedan je od glavnih privrednih motora ovog mjesta. Živinice Grad je imao naziv Živinice sve do 1985. godine." trebaju dokumentipalapabosnia (razgovor) 15:15, 27 januar 2015 (CET)
"Živinice Grad je glavno naseljeno mjesto u općini Živinice. Predstavlja političko, urbano i kulturalno sjedište općine Živinice." Tu je općinska administracija (političko), BKC (kulturno) i jedino mjesto sa zgradama i razvijenim sekundarnim i tercijernim sektorom..
"Prema preliminarnim rezultatima popisa urađenog 2013. godine, u Živinicama Gradu, živi 17 495 stanovnika. Što predstavlja znatno povećanje u odnosu na 11 947 stanovnika iz 1991. " Ovdje treba pogledati http://www.fzs.ba/PopisNaseljenaM.pdf i uporediti sa popisom iz 1991.
"Živinice Grad, pored uže gradske jezgre, obuhvata naselja Sjever, Maline, Strašanj i Jezero." Pogledati: http://www.opcinazivinice.ba/podaci/mjesne-zajednice  Pod Živinice Centar. "Granice na sjeveru i istoku predstavlja rijeka Spreča, dok kroz samo mjesto prolazi rijeka Oskova. Na zapadu graniči sa naseljenim mjestima Živinice Gornje i Živinice Donje dok na jugu graniči sa naseljenim mjestom Đurđevik." Za te podatke pogledati kartu na ovom linku: http://www.opcinazivinice.ba/images/karta/Teritorij_opcine.jpg i ovdje: https://www.dropbox.com/s/d1ah3tk0m85r1sw/Karta%203-%20Sistem%20naseljenih%20mjesta.pdf?dl=0 i vidjećete da se granice poklapaju sa rijekama.
"U centru mjesta se prostire proizvodni objekat firme "Konjuh", koji proizvodi stilski namještaj i jedan je od glavnih privrednih motora ovog mjesta." posjetiti: http://konjuh.ba/
"Živinice Grad je imao naziv Živinice sve do 1985. godine." imate to na hrvatskoj wikipediji, imao sam i dokument sa svim promjenama naziva mjesta gdje je isto pisalo 1985. ali nmg sada naći.
PREBACIO bih tekst sa :Živinice: Naselje Živinice kao urbana lokacija nastala je vjerovatno u 18. vijeku.
Umjesto slike grada bih stavio mapu općine. A sliku pogleda na grad prebacio u članak :Živinice Grad.
 Sewerload (razgovor) 16:44, 27 januar 2015 (CET)sewerload

:Pogledao sam dostavljeni pdf dokument iz Statističkog zavoda. Zaista postoji u spisku "Živinice Grad" sa "karakterom gradskog naselja", ali to ne znači da je to poseban grad. Isto piše i za Brezu, ali ni Breza nije grad. Možda se nekada donese odluka o statusu grada, ali do sada nije, pa vas molim da uvažite to i ne pokušavate dalje sa istim prijedlogom. Nema potrebe da se u članak ubacuje "Živinice grad". Kada se dovoljno razvije, ubacit ćemo.--palapabosnia (razgovor) 23:28, 26 januar 2015 (CET)
Dobro. Hvala na interesovanju. Nisam ni govorio da je grad. Već da je naseljeno mjesto, sa nazivom koji je drugačiji od naziva opštine u kojoj se nalazi. "Živinice" vs "živinice Grad". Ako može Svojat https://bs.wikipedia.org/wiki/Svojat imat stranicu, zašto ne može i Živinice Grad. Poslije razgovora nisam dalje dirao članak.
Ali to nije ni bitno. Blokiran sam džabe.

Treba, dakle, da ponovim što je C3r4 napisao: "suvišno je obrađivati općinu i naseljeno mjesto u dva odvojena članka jer se u 99% preklapaju sadržajem i temom". Svojat i druga naselja se, očigledno, ne poklapaju, i zato imaju odvojeni članak. Predlažem da opišete "Živinice grad", šta tačno obuhvata, po čemu je značajan (nešto poput ovoga: Švrakino Selo (prije naselje Pavla Goranina) je naselje u Sarajevu. Švrakino Selo je smješteno na brdu Mojmilo, između Otoke, Aneksa i Alipašinog polja - C Faze. Ovo naselje je nastalo sredinom 1950-ih godina, a zgrade su izgrađene kasnih 70-ih.Sa centrom grada naselje je povezano trolejbuskom linijom.). Onda da vidimo, da li ima smisla to unijeti u članak o Živinicama, ali ne u odvojen članak.--palapabosnia (razgovor) 00:05, 27 januar 2015 (CET)
Molim da se razmotri moja molba za odblokovanje. Nisam povrijedio copyright niti sam trolovao. Hvala

Pozdrav, da malo "spustimo tenzije". Gledajte, svuda je običaj da se članak piše tako da obrađuje određenu temu. Tako članak o Ključu kaže: Grad Ključ je i sjedište istoimene općine. Isto vrijedi za sve ostale gradove koji su ujedno i sjedište općine. Po zakonima FBiH i RS, neke općine su proglašene gradovima, npr. Bihać, Mostar, Banja Luka i dr. Živinice i ostali gradovi jesu "gradovi" u širem smislu, ali nema status grada po zakonima, tako da vaša opaska o gradonačelniku (u članku Živinice) je ispravna (u smislu zakonske regulative), ali ako to gledamo manje restriktivno onda je pojam uredu (nekad se ta funkcija zvala predsjednik opštine). Dalje, ovo što ste za grad Živinice, i što Palapa spominje su rezultati Popisa stanovništva FZS, gdje su navedeni samo rezultati popisa za svako naseljeno mjesto, bilo da se radi o selu ili Sarajevu svejedno, tako i Živinice i svaki drugi grad su navedeni kao naseljeno mjesto (i Sarajevo i Berlin i Kairo su naseljena mjesta, samo imaju veći broj stanovnika). To ne daje nikakvu privilegiju da se Živince kao i svi drugi gradovi izdvoji iz postojećeg članka. Zapravo, postojeći članci o Živinicama, Ključu, Bihaću, Cazinu zapravo i jesu članci o naseljenim mjestima koje se tako zovu, a ta naseljena mjesta su ujedno i sjedišta istoimene općine. U istom članku obrađeno je i područje koje obuhvata ta općina jer nema smisla ponavljati jedan te isti tekst u drugom članku koji bi se zvao Općina Živinice. I treća, ne manje važna stvar. U vezi vašeg kršenja autorskih prava, članak Međućelijske veze je postavljen četiri puta sa identičnim tekstom. Provjerio sam ranije verzije, niste ga postavili pod ovim korisničkim imenom (mada nije isključeno da ste ga postavili pod drugim, ali nećemo ulaziti sad u to, iako je i to kršenje pravila Wikipedije (korištenje 2 ili više imena u cilju zaobilaženja blokada)), ali je tekst doslovno prepisan sa interneta (dakle negdje je već objavljen i sumnjamo da postoje određena autorska prava nad tekstom). Kao što znate, Wikipedija je slobodna enciklopedija, ne samo u smislu da je slobodna da je svako može uređivati već također i slobodna u smislu autorskih prava nad tekstom i ostalim materijalima. Stoga je izuzetno važno da svojim doprinosima i tekstovima ne koristimo tuđe vlasništvo jer time samo pravimo problem Wikipediji i nama samima. Nadam se da sam bio koliko-toliko jasan. Zasad ću vas deblokirati, uz molbu da također stanete na lopticu, razmotrite ovo što sam naveo i u svojim daljnim doprinosima i diskusijama nastojite zadržati akademski nivo.--C3r4r2d2 07:45, 27 januar 2015 (CET)
Što se tiče povrede autorskih prava. Počeo sam editovati članak zato što se pojavio u rubrici nedavni članci i vidio sam da imam određeno znanje iz tog polja. Prvo sam uređivao a onda sam primjetio da je tekst konfuzan i da sadrži mnogo netačnih informacija. Pa sam odlučio da prevedem tekst sa engleske wikipedie i kombiniram sa svojim znanjem. Poslije svog mog uređivanja tekst se bitno razlikovao od prijašnjeg članka, koji je ja mislim bio u potpunosti kopiran. Možete li kopirati obrisani tekst iz članka kako bih obrisao copyrighted dijelove. Zar se ne mogu napraviti dva šablona? jedan za gradove a jedan za općine (načelnik, gradonačelnik)? Hvala Sewerload (razgovor) 13:41, 27 januar 2015 (CET)sewerload

Vratiću taj članak pa ga pokušajte preurediti. Što se tiče šablona, bilo bi poželjno imati jedan šablon za sva naselja, a mislim da će to naši tehničari odraditi na postojećem članku. Staviću im primjedbu. --C3r4r2d2 13:56, 27 januar 2015 (CET)
Hvala na vraćanju članka. Urediću ga do kraja dana. Sewerload (razgovor) 14:49, 27 januar 2015 (CET)sewerload
Molimo Vas da pišete ISKLJUČIVO bosanskim jezikom. Ukoliko želite da pišete na drugim jezicima, molimo Vas da odabere projekat gdje su ti jezici. --C3r4r2d2 17:00, 23 april 2015 (CEST)
O.o wow Nisam znao da ne govorim bosanskim.Sewerload (razgovor) 17:03, 23 april 2015 (CEST)sewerload

niko vam ne brani da naučite. --C3r4r2d2 17:05, 23 april 2015 (CEST)
Zbog jedne riječi ja ne govorim bosanskim :)

:To je Vaš problem. Uzmite knjigu i učite. --C3r4r2d2 17:13, 23 april 2015 (CEST)
Nemamo svi sreće da učimo iz bosanskih knjiga i okruženi Bošnjacima-puritancima. Napravio sam čitav članak a Vi ste se samo koncentrisali na jednu riječ. Bolje da ste mi dali neki bolji savjet.  Sewerload (razgovor) 17:22, 23 april 2015 (CEST)sewerload

:Savjet vam je da ne trolate i ne vandalizirate. Gledam vas već dugo šta radite! Živinice Grad! pa danas Bosanska Gradiška! Mnoge smo već davno provalili! --C3r4r2d2 17:25, 23 april 2015 (CEST)
Malo ste irracionalni. Možda Vam smeta način na koji pišem. Sve što sam rekao je istina i nije trolanje. I svaki put izmišljate razloge zašto da ne primjenite tačne podatke.

:Posljednje upozorenje. Stanice su željeznička, autobuska i dr. Ćelije su na bosanskom! Već ste upozoreni! --C3r4r2d2 18:03, 23 april 2015 (CEST)
Zašto ste mi izbrisali Glukoneogenezu??? Nisam završio

:: I'm sorry this is not croavatian wikipedia. Here is allowed Bosnian only, ja vrlo slabo pričati hvratski. --C3r4r2d2 18:09, 23 april 2015 (CEST)
Hahahahahaha oplakah, de vratite glukoneogenezu

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Sewerload/arhiv 1


Razgovor:25. saziv parlamenta Turske

Može li neko (AnToni)? premjestiti pie chart u tabelu u kolonu Parlament Sewerload (razgovor) 23:04, 13 juni 2015 (CEST)

Jeli ovako u redu? --AnToni(razgovor) 23:11, 13 juni 2015 (CEST)
 Hvala AnToni Sewerload (razgovor) 23:21, 13 juni 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:25. saziv parlamenta Turske


Razgovor:Pleonazam

Za šefa "sirotišta" :-): ovaj će biti siroče (sve) dok ne uradim nešto sa čim ga mogu povezati. Sad-zasad ne znam sa čim mogu, a nema ga smisla ubacivati u tematski udaljene članke, makar govorili o nekom aspektu jezika. Nije puno bolje stanje ni na EN i komšijskim: na EN na njega vodi hrpa stvari, ali 90% toga su stranice za razgovor ili korisničke stranice i slično. -- KWiki (razgovor) 18:50, 15 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Gigabajt

Ispravit ću ove zagrade kad budem imao vremena.
Ali zanima me da li je ispravno gigabyte ili gigabajt. HvalaSewerload (razgovor) 00:14, 16 juni 2015 (CEST)

Ispravio sam ja zagrade. Bajt se udomaćio kod nas i nema potrebe za korištenjem bytea. --Munja-x64 (razgovor) 00:15, 16 juni 2015 (CEST)
 ok. Sewerload (razgovor) 00:21, 16 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Stari most/Arhiva 2

/Arhiva 1 24/02/2006

Može li autor navesti izvore za Rušenje u ratu dio članka? Trenutno članak izgleda kao Hrvatsko-Bošnjačko prepucavanje (t)ko je kriv za sukob. Ja osobno nemam ništa protiv navedenih transkripta, međutim da bi se dao kredibilitet našoj Wikipediji, ovakve stvari bi trebalo (obavezno) da prate (kredibilni) izvori. Agresija na BiH je često osjetljiva tema za većinu naših korisnika. --Benjamin 11:39, 10 april 2006 (CEST)

Trebalo bi navesti izvore za "Rušenje u ratu"

Podaci o rušenju mosta nimalo nisu relevantni ni točni, jer prava istina o rušenju mosta se istražuje, a važno je napomenuti da se znanstvenim istraživanjem došlo do drugačije istine!
Naime postoji teza da je Stari most srušen od strane Bošnjaka, postoji i tv snimka na kojoj se vidi vodeni stup koji, kažu stručnjaci nastaje minjiranjem, a HVO se optužuje da je tenkovskim projektilima most sruše, tako da paušalne zaključke netko očito namjerno progurava, ne znam koji bi cilj bio, ocrnit Hrvate možda, zašto.. zato što su im pomogli u zbrinjavanju izbjeglica po jadranskim hotelima, slali reprezentaciju BIH na mediteranske i druge igre o trošak HRVATSKIH poreznih obveznima, što su ih Hrvati naoružavali i obučavali diljem Hrvatske, ne BiH, već ponavljam Hrvatske, da.. neshvatljivo!

:Postoji također i teza da su Marsovci srušili Stari most, ali to je samo teza. S druge strane Slobodan Praljak je prije suđenja u Haagu naručio i platio "analizu" o alternativnoj hipotezi rušenja mosta koja je oborena kao kula od karata, a njeni autori se i danas srame. Naime, niko od autora nije bio na licu mjesta da bi analizirao svoju hipotezu. Umjesto toga su gledali snimke rušenja i pravili karikaturu od sebe, jer niko od tih autora nije balističar po vokaciji. Most je gađan cijeli dan 8.11. da bi definitivno bio srušen 9. Na desetine granata su ga pogodilo ranije taj dan. Postoje i snimci tenka koji je gađao most, a Slobodan Praljak je u Slobodnoj Dalmaciji 2004. izjavio da je rušenje mosta bilo legitiman vojni cilj. Pošto je shvatio da je lupio ko Maksim po diviziji, odlučio se za alternativn metodu: revizionizma, dobro izučenu kod naših istočnih susjeda, koji tvrde da su Srebreničani izvršili kolektivno samoubistvo. Srami se.--Emir Kotromanić 10:46, 20 juni 2006 (CEST)

:: Spominjanje Marsovaca najbolje govori o ozbiljnosti i nepristranom pristupu ovoj temi. Jasno je da autora u biti i ne zanima istina o rušenju nego ga zanima da se optuži HVO. No autor ne staje samo na tome, da bi "potkrijepio" svoju tezu on govori da se srami radi svoje sumnje (a sumnja je temelj svakog znanstvenog istraživanja) iako su sumnje u muslimansku verziju događaja iznijeli stručnjaci koje su bili na Haškom sudu kao vještaci u sasvim drugih slučajevima. Nije mu dovoljno niti to da se medju tim straučnjacima nalazi i jedan Bošnjak !---
Srami se ti jer imputiraš stvari koje nisu na čisto, iznesi konkretne dokaze! Kažeš postoje snimci tenka, a jel postoje snimci kako je u tom trenutku srušen most..?..naravno da ne, ali zato postoje snimke koje pokazuju i dokazuju da je most bio miniran sa vaše strane, hrvatska javnost je to vidjela jasno i ne možebiti do kraja na čisto da je HVO srušio most! Ja ne tvrdim što je istina, već da su sve mogućnosti otvorene, jer kome vjerovati kad znamo da Bošnjaci žele marginalizirati Hrvate, nećemo se zavaravati, sjetimo se Islamske deklaraciije i Patriotske lige, znam da ste u procesu nastajanja nacionalnosti, ali to ne znači da ćete to postići pljujući druge!

::Stvari su itekako nacisto, jer je dokaz prihvatio Haaski sud, a i Praljak je priznao rusenje. Postoje snimci i tenka i granate koja udara u most. Most je cijeli dan ranije granatiran sa istih polozaja, nisu valjda i to bile simulacije miniranja?! Sto se tice price o ugrozenosti, to je toliko ofucano da se sada samo vicevi pricaju o tome.  Vrijeme revizionizma je proslo, ostace samo ovaj sramni pokusaj revizije historije.--Emir Kotromanić 11:41, 21 juni 2006 (CEST)

:::Mislio sam da je ovo nemoguće. Ali odavno vidim zašto je nama koji smo ostali u BiH loše. Nisu u pitanju pare, i da ih nema. Neki nemaju, neki imaju previše. Ali mentalitet je taj radi kojeg se meni malo živi ovdje. Postavio bih jednostavno pitanje za anonimnog korisnika. Bi li te ikakav dokaz mogao uvjeriti da su stari most srušile hrvatske snage?

:::Prokletsvo naših svih naroda je to što su fanatično idiotski ubjeđeni u ove ili one stvari. Bez obzira što štete napretku. --Haris 12:06, 21 juni 2006 (CEST)

:Spominje se revizija prošlosti ovdje! To je upravo ono što vi Muslimani uporno i radite od 90-tih na ovammo, na čemu se temelji svako vaše zapisano slovo o povijesti, od quasi bosanskog jezika, do same geneze Muslimana, pa i ovako jedan banalan slučaj kao što je rušenje mosta okrećete sebi u korist, kao da neka korist stvarno postoji. Kao da je bitno tko ga je srušio, ako je već srušen! Vama očito jest jer to predstavljate kao neki cid od velike važnosti. To samo govori o odrazu vaše kulture i stanju duha, jer čitajući prijašnje komentare, reakcije Muslimana na iste, s kojima se oni ne slažu bile su kao da je netko dirnuo u osinjak, spominje se sram itd., strašno! A kad je napravljen homocid prije pravog početka rata u BiH, ograđivali ste se tvrdeći da to nije vaš rat kao da se to ne događa i u vašoj zemlji Bosni i Hercegovini, a kasnije ste i sami doživjeli homocid i genocid u tom tuđem ratu!

Pozdrav!

: Anonimni, nije lijepo generalizirati. Ne-ne! Nidurhaf 08:59, 5 juli 2006 (CEST)

Pod naslovima "Turizam", "Uloga", "Okolina" i "Zanimljivosti" ne nalazi se ništa ili sramotno malo
napisano o mostu, a najduži tekst o Starom Mostu u Mostaru jest onaj o njegovom rušenju!
Pa jel to pozivnica turistima,(?)
jel to ono što je bitno turistima,(?)
jel to čar našeg Staroga mosta, njegov duh, koji toliko zrači i krasi Mostar, koji je jedno od
svjetskih ljepota, čiji je to interes da je jedino važno i najvažnije o mostu tko ga je srušio u
ratu, zar je to stvarni cilj promocije mosta na bilo kojem planu, ma jasno je da se tu ne radi o
pisanju o povijesti mosta, o nećemu što bi moglo nekoga zainteresirati da dođe i pogleda most, da
dalje traži o njemu i čita, da saznaje nešto novo i produbljuje svoje vidike preko toga mosta, da
produbljuje svoje spoznaje o onašoj Bosni i Hercegovini, pa po Bogu kako će to kroz stenograme
Franje Tuđmana  ???
Žalosno je što vi koji pišete o našem mostu želite progurat nešto drugo, žalosno je što to radite
preko mosta, simbola Mostara!
Ako baš želite napakostit Hrvatima, što ovime ne možete, samo umišljate, probajte to na manje
podmukliji način, preko svojih politika, jer ovo stvarno ne priliči!
(google.. stari most .. kilk..  stari most... ?? aha.. srušen.. dobro da sam nešto naučio)
Sramota!

Anonimni, ovdje niko ne zeli nastetiti Hrvatima, pa oni su gradjani Bosne i Hercegovine! U cijelom clanku ima samo jedno odjeljenje (2.2 Rušenje u ratu) koje se odnosi na rat i rusenje mosta. Zasto ti smeta da se pise i o tome, kada je to cinjenica? Treba da se zna, ne zbog mrznje i osvete, nego da se nikada ne ponovi: ni rusenje mostova, ni rat, ni genocid! Pozdrav! --Nidurhaf 09:27, 5 juli 2006 (CEST)
Jasno, samo mislim da to ne treba činiti glavninu prezentiranog o mostu, ma tko ga je srušio, jer sve to onda poprima jednu ružnu konotaciju spram onih koje se optužuje, pa vi vidite!
Jer jedino na uštrb vas samih činite sve što činite drugima!

:Dakle da izbacimo činjenicu da je srušen i granatiran? Ali ne, idemo napakostiti Hrvatima. De bolan, ako voliš taj most nađi informacija i dopuni članak. Ovako ne postižeš ništa. --Haris 12:13, 5 juli 2006 (CEST)
 ...da se zaključiti da je rušenje mosta bilo dio smišljene kampanje agresije Hrvatske,
 koja se ogledala između ostalog i u urbicidu.
Lijep podatak o rušenju mosta, jel to ta činjenica koje ne treba izbaciti!
I da, ne treba izbaciti činjenicu o rušenju mosta, no njen sadržaj jest sporan, a sa tolikom sigurnošću tvrditi i zagovarati jednu tezu na ovakav način poprima druge konotacije, htio ti to (ili ne)!
Nož, žica, Srebrenica.. protiv toga se borite, a ne protiv Hrvata!
Samo kad se sjetim Mladića u Srebrenici.. "Napokon je došlo vreme da se osvetimo Turcima na ovim prostorima!, jel to manje važno od rušenja mosta, mislim da nije i to znate, onda se ponašajte u skladu sa tim!!

:Malo je morbidno upućivati na šta bi se trebali boriti. Sama poređenja su mi bezveze, i još kad uzmem u obzir da je trenutno mir i da se meni ne bori protiv ikog mislim da ti puno jasnije zašto ti je komentar (zadnji) besmislen. A ti, kao i svaki korisnik, možeš učestvovati u prekrajanju članka, neće prvi put biti, imali smo i članak Bosanski Srbi pa smo ga "zajedničkim" snagama uradili. Ovako piskaranje na razgovoru neće donijeti dobro ni meni ni tebi. --Haris 10:45, 6 juli 2006 (CEST)
Imaš pravo, besmisleno je ovdje raspravljati, na wiki diskusiji!
btw.Ja ne znam na kakvu si ti to borbu mislio, očito ne na onu na koju sam ja mislio!
*Ado 16:59, 6 juli 2006 (CEST) Citiram: "ali zato postoje snimke koje pokazuju i dokazuju da je most bio miniran sa vaše strane, hrvatska javnost je to vidjela jasno i ne možebiti do kraja na čisto da je HVO srušio most!"
Molio bih anonimnog korisnika da nam navede konkretan izvor tih snimaka, i na koji način se može do njih doći. Ako ih već podastire kao dokaz onda da se možemo uvjeriti u postojanje tog dokaza, a ne da mu samo vjerujemo na riječ.
Takođe u civilizovanim zemljama ljudi se prilikom dijaloga predstave i navedu svoje ime prezime titulu i sl. (makar i nadimak). Ovo napominjem čisto zbog toga da anonimni autor shvati da je, u slučaju da se i dalje ne predstavi, sasvim prirodno da pomislimo kako nije siguran u svoje stavove i ne smije da stane iza njih potvrđujući ih svojim imenom i kredibilitetom.
I pod tri smatram bespredmetnom daljnju raspravu (dalo bi se o svim navodima nadugo raspravljati). Ako već anonimni korisnik nije naveo nijedan potencijalni argument koji bi ga uvjerio u istinitost toga da je most srušen od strane HVO-a i ako je pristupio dijalogu unaprijed siguran u svoje stavove i čvrsto odlučan da ih ne mijenja ni po koju cijenu, onda je (kao što sam već rekao) daljnja rasprava bespredmetna. Bolje da uložimo vrijeme i znanje u pisanje i popravljanje članaka nego da ga trošimo uzaludno.
Ado 16:59, 6 juli 2006 (CEST) Pozdrav svima
Ovo je snimak rušenja i ekperiment sa štapinom. Vodena zavjesa ukazuje da je detoancija izvršena štapinom. Dim od detonacije je crn, tenkovska granata radi bijeli dim.
http://rapidshare.de/files/13852458/Old_bridge_desctruction_-_good_job.zip

::Dr. Berko Zečević, jedan od najpoznatijih balističara na teritoriji Ex-Yu je oborio ovaj cirkus od "eksperimenta" a kojeg su ovi cirkusanti po narudžbi  Slobodana Praljkana izveli na nekoj rijeci iza sedam gora i iza sedam mora. Što je još bitnije haški sud je prihvatio svjedošenje prof. Zečevića, a ove smijurije su ostale mrlja na obrazu ovih bijednika, koji uzgred budi rečeno, uopće nisu balističari. To je isto da pjevač dokazuje teoriju relativnosti na stadionu Želje. --Emir Kotromanić 23:22, 26 juli 2006 (CEST)

Treba izbaciti da je HVO srušio Stari most i stavit ovako:postoje dvije opcije. Prva govori da je HVO sa tenkovima srušio Stari most. Druga govori da je miniran od strane Bošnjaka.--Jolo,18. kolovoza 2006.,12:10

:Ne. Zaboravi na to. --Haris 14:37, 18 august 2006 (CEST)
* Loša ideja, jer nemamo dvije opcije, ne postoje dvije istine. Stari most je srušen od strane HVO-a (što je Praljak posredno potvrdio, da bi potom, kada je uvidio da će za taj zločin morati odgovarati, promijenio iskaz). Traženje da postavimo dvoje moguće opcije je kao da neki drugi korisnici traže da postoje dvije opcije masakra u Srebrenici (jedna istinita i druga kako su Bošnjaci organizovali sve to). Ado 14:07, 18 august 2006 (CEST)

Treba napraviti cvor za Stari most, jer imamo i clanak Stari most (Konjic). - Zumbulka 13:58, 24 februar 2007 (CET)

Ako priznati profesori i stručnjaci na na tom području (inače nehrvati) naprave studiju i podrobno dokažu kako je stari most miniran onda to ipak nešto znači ne samo kod nas nego i na zapadu koji je već pomalo umoran od kuknjave balkanskih naroda i bjesomučnog optuživanja onog drugog koji je tobože nacionalist a ponekad i čudovište sa nekoliko glava.

Može li neko ubaciti kategoriju :Kategorija:Svjetska baština, kao i :Šablon:Svjetska baština u Bosni i Hercegovini. --Smooth O 18:12, 12 april 2008 (CEST)

:: --Kal-El 21:25, 16 april 2008 (CEST)

EKSPERTI TVRDE: Most nije srušio HVO
Ekspertna analiza trojice stručnjaka koja će uskoro izići iz tiska kao knjiga u Zagrebu donosi iznenađujuću tvrdnju: Stari most u Mostaru nije srušio tenk HVO-a nego podmetnuta mina aktivirana iz muslimanskog dijela grada
Uskoro bi se istodobno u hrvatskim i bosanskohercegovačkim knjižarama trebala naći vrlo zanimljiva knjiga koja na drukčiji način govori o poznatom rušenju Starog mosta u Mostaru 9. studenoga 1993. Knjigu će izdati zagrebačke izdavačke kuće „P.I.P. Pavičić" i „Oktavijan", a ljubaznošću izdavača Josipa Pavičića Nacional čitateljima prvi predočava njezin sadržaj.
Središnji dio te knjige je ekspertiza pod naslovom "Analiza rušenja Starog mosta prema dostupnim videosnimkama" (Videozapisi dostupni na dnu stranice), što su je izradila trojica zagrebačkih stručnjaka: diplomirani inženjer kemije 51-godišnji dr. Muhamed Sućeska i diplomirani inženjer strojarstva dr. Aco Šikanić, obojica s Brodarskog instituta u Zagrebu, te diplomirani inženjer strojarstva, 74-godišnji dr. Slobodan Janković, umirovljeni profesor i znanstveni savjetnik na Fakultetu strojarstva i brodogradnje u Zagrebu. Janković je i sudski vještak, kojega je Tribunal u Haagu angažirao u slučaju suđenja generalu Tihomilu Blaškiću.
Mišljenja i tvrdnje tih triju eksperata za balistička vještačenja i učinke eksplozivnih sredstava, do kojih su oni došli na osnovi detaljnog pregleda snimljenog videomaterijala o rušenju Staroga mosta i usporedbe s rezultatima vlastitog eksperimenta na poligonu u Petrinji, mogli su promijeniti uvriježene interpretacije događaja oko rušenja Starog mosta. U spomenutoj analizi ta trojica stručnjaka tvrde da se "na temelju proučavanja dostupne videodokumentacije i izvršenog eksperimenta može konstatirati da je velika vjerojatnost da rušenje Starog mosta nije izvršeno paljbom iz tenkovskog topa, nego detonacijom eksplozivnog naboja ili minskoeksplozivnog sredstva postavljenog u donjem dijelu luka mosta", te da je "samo aktiviranje naboja izvršeno preko detonirajućeg štapina koji je aktiviran iz blizine Starog mosta, i to najvjerojatnije s lijeve, odnosno istočne (bošnjačke - op.p.) strane obale Neretve".
Riječ je o zaključku koji je u potpunoj opreci s onim što se dosad tvrdilo, da je most srušen tenkovskom paljbom sa zapadne, hrvatske strane Neretve. Do takvog zaključka ovi stručnjaci došli su prvenstveno pomnom analizom videodokumentacije točnog trenutka rušenja mosta 9. studenoga 1993. u 10 sati i 16 minuta. Oni kažu da su analizom tih snimki "uočene neke činjenice koje se moraju uzeti u obzir ako se želi objektivno razjasniti rušenje Starog mosta". Nakon pažljivog pregledavanja i analize videodokumentacijekoja im je bila na raspolaganju, izdvojili su dvije sekvence koje prikazuju rušenje mosta i događaje neposredno prije rušenja. Prva je snimka HRT-ova prijenosa emisije austrijskog TV ORF 2, a druga snimka u trajanju od 16 sekundi potječe s videokasete TV Mostar.
Autori podsjećaju da je dosad rušenje Starog mosta pripisivano djelovanju paljbe iz tenka snaga HVO-a, koji se nalazio južno, na zapadnoj, odnosno desnoj obali Neretve, udaljen 1,40 km od samog mosta, a oni su utvrdili preciznim mjerenjima da je taj tenk koji je granatirao Stari most bio od njega udaljen točno 1414 metara. Analizirajući snimke više televizijskih kuća i oni su utvrdili da je Stari most tijekom prijepodneva i poslijepodneva 8. studenoga 1993. zaista bio izložen udarima raznih projektila, pa vrlo vjerojatno i tenkovskih. Na nekim snimkama čak se vide projektili u letu, naglašavaju autori „Analize rušenja Starog mosta", ali potom dodaju:
"Međutim, snimke porijeklom s televizije ORF 2, koje neposredno prethode samom činu rušenja Starog mosta, upućuju na drugi mogući zaključak rušenja Starog mosta, koji se dogodio 9. studenoga 1993. godine, oko 10 sati. Prema ovim snimkama u trenucima rušenja mosta vidi se stup vode po crti koja prolazi od istočne obale, južno od mosta, i ide do istočnog oslonca mosta. Stup vode diže se približno do pola visine mosta. Istodobno se u istočnom osloncu mosta uočava oblak crnog dima. Neposredno poslije ruši se most, što se vidi na snimkama videozapisa TV ORF 2. U međuvremenu se ne vidi da je ijedan projektil udario u most. Uzdužni stup vode može biti posljedica aktiviranja detonirajućeg štapina, koji je bio u vodi južno od mosta, od istočne obale do istočnog stupa mosta, a oblak crnog dima u istočnom osloncu mosta može biti posljedica aktiviranja eksplozivnog naboja. Još bolje se u vremenskom slijedu vide ovi događaji na snimkama videozapisa TV Mostar."
Svoju su analizu trojica stručnjaka popratili i vrlo detaljnom fotodokumentacijom, reprodukcijama pojedinih kadrova izvađenih sa snimki samog rušenja Starog mosta, a oni su u njoj opisali što se na pojedinom kadru vidi. Činjenica da se u "vodi na snimkama TV ORF 2 i TV Mostar pojavljuje duž istočne obale 'vodoskok' u dužini od 30-50 metara i praktički istodobna eksplozija vidljiva u donjem dijelu mosta", napisali su u svojoj ekspertizi trojica stručnjaka, uputila ih je na zaključak da je "vodoskok" u Neretvi uzrokovan detonacijom detonirajućeg štapina u vodi. "Detonirajući štapin", zaključuju u Analizi dr. Sućeska, dr. Janković i dr. Šikanić, "mogao je biti aktiviran ili putem sporogorećeg upaljača ili električnim putem. S obzirom na brzinu detonacije detonirajućeg štapina na bazi pentrita (PETN), odnosno brzinu kojom detonacijski val putuje duž detonirajućeg štapina, oko 6500 m u sekundi, to znači da je put od oko 50-ak metara detonacijski val prešao za 0,008 sekundi, tj. 8 ms. S obzirom na brzinu snimanja kamere (25 snimki u sekundi) između dvije uzastopne snimke prođe 40 ms, pa se na snimci može uočiti samo kadar neposredno prije detonacije i kadar nakon kompletne detonacije detonirajućeg štapina i eksplozivnog naboja. Kamera, dakle, nije u stanju registrirati neki trenutak tijekom gibanja detonacijskog vala kroz detonirajući štapin."
Autori analize snimki rušenja Starog mosta nisu se zaustavili na tome, nego su svoje zaključke prije mjesec dana provjerili eksperimentom na poligonu. U svojoj analizi oni kažu:
"Eksperiment je imao za cilj potvrditi da je uočeni stup vode izazvan djelovanjem detonirajućeg štapina, koji je bio postavljen kroz vodu, duž istočne obale rijeke Neretve, a eksplozija u istočnom luku mosta detonacijom eksplozivnog naboja. Zato je na umjetnom jezeru postavljen detonirajući štapin s jezgrom od pentrita, mase eksploziva 20 g/m, u duljini od 20 metara, a na dubini od oko 50 cm ispod površine vode. Taj detonirajući štapin aktiviran je s desnog kraja s pomoću električnog detonatora. Na lijevom kraju štapina postavljen je eksploziv TNT, mase 200 g. Proces detonacije sniman je TV kamerom postavljenom okomito na pravac prostiranja štapina. Korištena TV kamera je brzine snimanja 25 snimki u sekundi... Nakon 40 ms (što je najkraći vremenski interval koji kamera može zabilježiti) uočava se 'plamena lopta' na lijevoj strani slike 9b, koja predstavlja detonaciju eksploziva, 200 g TNT. Na sljedećoj snimci, 9c, nakon 80 ms, jasno se uočava pojava uzdužnog vodenog stupa, koji čine vodene kapljice koje je uvis izbacio udarni val plinova produkta detonirajućeg štapina. Dizanje linijskog vodenog stupa, zbog inercije vodene mase, kasni u odnosu na detonaciju štapina, pa se zato vidi prvo eksplozija 200 g TNT, a zatim dizanje vodenog stupa, slika 9c."
Na temelju usporedne analiza ovog eksperimenta i sekvenci rušenja Starog mosta trojica stručnjaka zaključili su da je Stari most srušen miniranjem, postavljanjem eksploziva u istočne temelje, na lijevoj strani obale Neretve, a ne pogotkom topničkog projektila iz tenka HVO-a. Analiza završava zaključkom:
"Uzdužni vodeni mlaz duž istočne obale Neretve posljedica je detonacije detonirajućeg štapina postavljenog u rijeku. Eksplozija u donjem dijelu istočnog luka mosta, neposredno prije dizanja linijskog vodenog stupa, posljedica je detonacije eksplozivnog naboja koji je prouzročio rušenje mosta. Obje paralelne slike ukazuju na veliku sličnost efekta dobivenog tijekom eksperimenta s kadrovima rušenja Starog mosta koje su snimile TV ORF2 i TV Mostar."
Ove tvrdnje suprotne su onomu što se dosad tvrdilo, da je most srušen iz hrvatskog tenka. Tvrde da je srušen eksplozivom postavljenim u istočne temelje mosta, na lijevoj obali Neretve, koju su potpuno kontrolirali Bošnjaci. Na pitanje zašto je tek sada netko došao do ovakvog zaključka, dr. Slobodan Janković kaže:
"To je moguće objasniti samo na jedan način – da dosad nitko nije detaljno pregledao postojeće TV zapise u trenutku rušenja Starog mosta i neposredno prije rušenja. Kad se pažljivo promatra snimljeni materijal, jasno se vidi, neposredno prije rušenja mosta, stup vode koja se diže duž istočne obale, južno od mosta, a zatim crni dim u temelju mosta. I odmah se nameće objašnjenje da se radi o postavljenom detonirajućem štapinu i eksploziji u temeljima mosta na istočnoj obali. Mislim da za ovo objašnjenje nije potrebna velika stručnost."
Ako je Stari most doista srušen detonizirajućim štapinom, koji je, kako kažu autori analize, mogao biti aktiviran sporogorećim upaljačem ili električnim putem samo s istočne, lijeve obale Neretve, koju su, kao i cijeli taj dio Mostara, pod kontrolom držali Bošnjaci i Armija BiH, u knjizi se otvara pitanje što je na desnoj obali Neretve radio tenk HVO-a i zašto istraga Okružnog vojnog tužiteljstva i Vojnog suda u Mostaru nikada nije dala rezultate i utvrdila tko je zapovjedio posadi tenka HVO-a da 24 sata iz Donje Mahale granatama zasipa Stari most. Otvara se i sljedeće pitanje: zašto je za rušenje Starog mosta osumnjičen general Slobodan Praljak, koji je, dan prije negoli je most srušen, dužnost zapovjednika Glavnog stožera HVO-a 8. studenoga 1993. predao generalu Anti Rosi, koji je pak u lipnju 1992. oklopio daskama Stari most kako bi ga sačuvao od granata bivše JNA i Karadžićevih postrojbi?
U knjizi su objavljene karte s pozicijama razgraničenja suprotstavljenih strana u hrvatsko-bošnjačkom sukobu u Mostaru toga dana. Cijelo to područje precizno je ucrtano u zemljopisne karte, iz kompjutorskih simulacija i panoramskih fotografija Mostara, koje su sastavni dio knjige, vidljivi su položaji i točna crta razgraničenja između HVO-a i Armije BiH na desnoj obali tada podijeljenog grada, te pozicija s koje tenk s oznakama HVO-a tuče po Starom mostu. Po tim kartama ispada da je taj tenk HVO-a, koji je granatirao Stari most, bio na desnoj obali Neretve na području Donje Mahale, koji su kontrolirali pripadnici Armije BiH. Prema tim podacima, najbliži položaji HVO su bili na crti razgraničenja kod Franjevačkog samostana, dakle, oko 600 metara od Starog mosta, a skoro trostruko više od pozicije s koje je tenk HVO granatirao Stari most.
U knjizi se postavlja pitanje što je jedan jedini tenk HVO-a radio na području koje kontrolira Armija BiH? Zašto je neometano tukao skoro 24 sata po najljepšem od svih kulturnih spomenika i zaštitnom znaku grada? Zar ga pripadnici Armije BiH nisu zoljama mogli uništiti ili onemogućiti kad god su htjeli? Zašto nije reagirao španjolski bataljun UNPROFOR-a i zatražio od Glavnog stožera HVO-a da zapovjedi prekid granatiranja mosta?
Prema rasporedu snaga ucrtanih u kartama hrvatske snage u tom trenutku nisu kontrolirale taj dio grada na desnoj obali, neposredno uz Neretvu i Stari most. Ali držale su strateški važnu kotu Hum, brdo iznad Neretve i Starog mosta, odakle su most imale "kao na dlanu". Stoga je u knjizi postavljeno pitanje: "Ako su Hrvati, doista, odlučili srušiti Stari most, zašto to nisu napravili u najbolje vrijeme prelaska noći u jutro ili prelaska dana u noć, kako bi se izbjegli svjedoci, te s nekoliko topovskih projektila s usporenim djelovanjem s Huma po sredini mosta, gdje je najtanji, završili posao za samo jednu minutu, a ne ga gađali iz tenkovskog topa u bokove i temelje?" U knjizi se tvrdi da je tenk HVO-a bio dio organiziranog plana, pomoću kojega će Hrvate i HVO optužiti za rušenje Starog mosta.
Ni za izdavača "P.I.P. Pavičić", a ni za eksperte dr. Sućesku, dr. Jankovića i dr. Šikanića, nije sporno da je tenk, doista, gađao most granatama. Međutim, po njima, te granate po svojoj konstrukciji nisu namijenjene za rušenje takvog mosta, jer granata 100 mm nije dovoljno snažna za uništenje kamenog mosta. Za takav cilj upotrebljavaju se veći kalibri, npr. 203 mm, koji ima oko 8 puta više eksploziva, a tu količine eksploziva ne može zamijeniti 8 granata od 100 mm, jer one nikad ne pogode isto mjesto ni u isto vrijeme.
"Činjenica je da je Stari most bio gađan, da je prije rušenja bio dosta oštećen, te je rušen tijekom ratnih sukoba", kaže balističar međunarodnog ugleda prof. dr. Slobodan Janković.
Knjiga izdavača "P.I.P. Pavičića" bavi se i poznatom istragom koju je hrvatska strana provela o rušenju mosta, kad su za to bili osumnjičeni članovi posade spominjanog tenka. SIS je prema dokumentima Okružnog vojnog tužiteljstva Mostar od 22. studenoga 1993. žurno proveo istragu i osumnjičio tada 30-godišnjeg Tomu Topića, 24-godišnjeg Dražena Rezića i 23-godišnjeg Senaida Čavčića. Oni su, napominje okružni vojni tužitelj Mladen Jurišić, u "Službenoj zabilješki", 9. studenoga 1993. bili u posadi tenka HVO-a, pa su "oko 10 sati, u vrijeme žestokog sukoba MOS-a i HVO-a, u momentu kada su muslimanske snage preko Starog mosta prebacivale ljudstvo i tešku ratnu tehniku s lijeve na desnu obalu Neretve, samoinicijativno i bez izdavanja zapovijedi odgovornog zapovjednika, ispalili točno neutvrđen broj granata po muslimanskim snagama od kojih su neke pogodile Stari most koji se tom prilikom srušio". Tužitelj Jurišić je već sutradan 23. studenog 1993. postavio zahtjev za provođenjem istrage, koju Vojni sud u Mostaru i istražni sudac Ivan Hrstić nikada nisu uspjeli dovršiti. Istraga je potonula u vremenski zaborav, u javnosti je general Slobodan Praljak svugdje smatran odgovornim za rušenje Starog mosta. Danas je nemoguće dobiti iskaze članova posade, Tome Topića, Dražena Rezića i Senaida Čavčića, jer se ni jedan od trojice članova posade tenka više ne smatra živima. Između redaka istrage ostala je nikad provjerena informacija da su za tu akciju dobili 30.000 njemačkih maraka. Ako se, doista, radilo o plaćeničkoj misiji, ostalo je nejasno od koga su tenkisti HVO-a dobili zapovijed, a od koga novac?
PRALJAK
Knjiga se bavi i ulogom generala Slobodana Praljka u vrijeme rušenja Starog mosta i događajima koji su mu prethodili. Most je srušen točno na dan kad je Praljak napuštao Mostar. On je 8. studenoga 1993. razriješen s dužnosti zapovjednika Glavnog stožera HVO-a, a most je srušen dok je obavještavao novog zapovjednika Antu Rosu o stanju na bojišnici te mu 9. studenoga i formalno predao dužnost. Vijest o rušenju Starog mosta generala Praljka zatekla je u Zagrebu. Za Praljka, dok je zapovijedao postrojbama u Mostaru, Stari most nikada nije bio značajan vojni cilj, iako je 1992. služio za prelazak vojnika Armije BiH u punoj ratnoj opremi s jedne na drugu obalu Neretve, o čemu svjedoče BBC-jeve kasete i snimljeni videomaterijal, pa je po međunarodnom ratnom pravu tako postao ratni cilj. Tijekom vremena, međutim, proširila se tvrdnja o Praljku kao nalogodavcu rušenja Starog mosta te je ta tvrdnja postala općeprihvaćenom. Kad je 1997. u to povjerovao i predsjednik Franjo Tuđman, general Praljak ga je zamolio za prijem. Kad ga je Tuđman odbio primiti, general Praljak mu je 14. studenog 1997. uputio pismo, koje će kao dokument biti objavljeno u knjizi izdavača Josipa Pavičića.
Praljak u pismu navodi Tuđmanu kako je doznao da "ste u dva navrata u razgovoru o Bosni i Hercegovini izrekli tvrdnju da sam srušio Stari most u Mostaru. Nisam srušio Stari most u Mostaru, niti s rušenjem imam ikakve veze. Zamolio sam trominutni prijem kako bih Vam mogao reći točnu informaciju i time smanjiti mogućnost da budete 'supotpisnik' moguće tužbe Haaškog suda za to djelo protiv mene. Odbili ste me primiti, pa Vam pišem." U pismu on upućuje predsjednika Tuđmana da od Miroslava Tuđmana, Markice Rebića i Ive Lučića potraži odgovor na pitanje tko je to učinio, a postavlja i devet pitanja, među kojima i zašto je prekinuta započeta istraga i "zašto je svima bilo zgodno da ja budem rušitelj iako sam odmah i službeno i javno izrijekom rekao da s tim nemam ništa".
Praljak je u ožujku 2003. razgovarao sa Stefanom Willekeom, urednikom opsežnog "Dossiera" o Starom mostu, što je objavljen u njemačkom listu Die Zeit. U tom razgovoru Praljak je ponovio svoju poznatu rečenicu: "Da spasim samo jedan jedini prst jednog svog vojnika, srušio bih tri takva mosta", kojom je htio naglasiti odgovornost zapovjednika za život svakoga povjerenog mu vojnika, ali kojom je na sebe navukao optužbe onih koji ga smatraju nalagodavcem za rušenje Starog mosta. "Međutim, to nisam bio ja! Ja nisam srušio taj most!", tvrdio je Praljak Willekeu. "Uopće nisam bio tamo kad se to dogodilo!" Praljak je tada rekao Stefanu Willekeu: "Umjesto gađanja granatama iz hrvatskog tenka u bokove mosta, da su samo tri granate pogodile odozgora most u sredinu, na već oštećene dijelove mosta, odmah bi se srušio. Provjerite ovu tvrdnju kod topnika u Bundeswehru!" I doista, Willeke je tvrdnju provjerio, most je po sredini šupalj i lako ga je srušiti pogocima "u sridu". I to je javio Praljku. „Toliko ratne vještine hrvatskom generalu bi se ipak moralo priznati", napisao je u Die Zeitu.
nacional.hr (http://www.nacional.hr/articles/view/23276/)
Haaško tužiteljstvo, umjesto da je sruši, potvrdilo analizu rušenja Starog mosta, Mostarska snimka potvrdila Praljkovu analizu
HAAG – Gotovo 45 minuta trajala je rasprava tužiteljstva, obrane i haaških sudaca o - DVD-u, forenzičkoj analizi različitih snimaka uništenja i pada Starog mosta u studenome 1993. godine. Analizu je, na zahtjev tužiteljstva, napravio Odjel za digitalnu tehnologiju i biometriju nizozemskog Instituta ministarstva pravosuđa.
Upravo na osnovi te analize, koju je haaško tužiteljstvo dostavilo obrani optuženog generala Slobodana Praljka netom prije početka suđenja, tužiteljstvo je tražilo pola sata više vremena za unakrsno ispitivanje prof. dr. sc. Slobodana Jankovića, dipl. ing. strojarstva, potpukovnika JNA (?) i stručnjaka za artiljeriju.
Prof. Janković jedan je od supotpisnika znanstvene Analize rušenja Starog mosta, kojom se dokazuje da je mostarski Stari most srušen aktiviranjem eksploziva pomoću podvodnog štapina, a ne topovskim projektilom. Istodobno, nizozemski znanstvenici u svome uratku tvrde kako na snimkama rušenja Starog mosta postoji “prekid u kontiunitetu” te da vodeni zid, na osnovi kojeg se zasniva analiza trojice znanstvenika, nije događaj koji je prethodio i prouzročio pad mosta. Tužitelj Douglas Stringer nije tražio uvrštavanje svoje analize u dokazni materijal.
– Treniran sam da ne vjerujem tužiteljstvu i neću vjerovati ovom “in bianco” i neću ga prihvatititi a da ga ne pogledam – kazao je Praljkov odvjetnik Božidar Kovačić. Nakon pola sata stanke i pregledavanja analize tužiteljstva, odvjetnik Kovačić rekao je da je na snimci TV ORF-a 2 zamijećen diskontinuitet, a ne na tzv. mostarskoj snimci TV Mostar. – Očito je da analiza nije donijela ništa bitnoga za tužiteljstvo i podupire zaključke vještaka analize – zaključio je Kovačić.
vecernji.hr (http://www.vecernji.hr/newsroom/news/bih/3117022/index.do)
Mislim da sada možete u članak staviti da je Stari most srušen minom podmetnutom iz istočnog dijela Mostara, a ne projektilom iz tenka HVO-a.
Tu sam i otvoren sam za razgovor u svezi te teme! :hr:Suradnik: Mostarac

Sudsko vijeće suda u Haagu presudilo je kako se Starim mostom koristila Armija BiH te da je zbog te činjenice taj objekt bio legitimni vojni cilj.

Nakon što je velik broj činjenica iznesen na najopsežnijem predmetu Haškog Tribunala, isti je utvrdio da je Stari most bio legitiman vojni cilj i da ga nije srušila granata HVO-a.
Ovaj podatak prenio je vecernji.ba
Stavio bih i sam tekst presude o tome, ali tekst još nije objavljen na engleskom jeziku.
A da ne bi sve ostalo samo na riječima, ovdje možete pogledati i snimku rušenja koja je korištena i prihvaćena kao dokaz na Haškom Tribunalu.  - ključan trenutak koji se prešućuje je 37:15 na snimci gdje se (usporeno) vidi da je most srušen miniranjem. To je jedini cjeloviti trenutak rušenje mosta, dok su sve ostalo izrežirani i montirani trenuci rušenja.
Uz sve ovo, stavljam i analizu koja se bavila rušenjem Starog Mosta.
Stoga, tekst ove stranice o tome tko je srušio most mora biti promijenjen. Vjerujem da je najprihvatljivija opcija da se napiše samo dan kada je most srušen, a ne i imenuje tko ga je srušio jer će nas to odvesti u neiscrpne rasprave. Nadam se da se administratori neće oglušiti na ovaj, a i prethodne zahtjeve, jer će time samo pokazati svoju neobjektivnost i pristranost.
Srdačan pozdrav, Billiboom (razgovor) 17:19, 15 august 2013 (CEST)

Nisam vidio da je stranica zaštićena pa mi je cijelu stranicu prebacilo u razgovor o stranici! Mislio sam dodati da je most srušen u 10:16 sa referencom.
...
--> Rušenje u ratu<--
Tokom rata u BiH (1992-1995), most je djelomično oštećen od strane srpskih snaga i JNA. 9. novembra 1993. u 10:16 <ref>Pucanj u Stari most bio je pucanj u srce savremenog čovječanstva:avaz.ba; pristupljeno: 9. novembar 2013.</ref> HVO je srušio Stari most kao dio kampanje granatiranja i teroriziranja Mostara. Dan ranije HVO je započeo s kampanjom rušenja mosta ispaljujući na desetine projektila u luk i kule, što je okončano sutradan njegovim konačnim rušenjem.
...
Golden Bosnian Lily (razgovor) 09:46, 9 novembar 2013 (CET)


Razgovor:Čeminac

Stanovništvo  - općina Čeminac odstupa od tabele na zvaničnom sajtu DZSH, zbog toga što je poslije popisa 2001. naselje Novi Čeminac izdvojeno iz općine Jagodnjak i uključeno u sastav općine Čeminac.--Rethymno (razgovor) 16:26, 16 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Jagodnjak

Stanovništvo  - općina Jagodnjak odstupa od tabele na zvaničnom sajtu DZSH, zbog toga što je poslije popisa 2001. naselje Novi Čeminac izdvojeno iz općine Jagodnjak i uključeno u sastav općine Čeminac.--Rethymno (razgovor) 17:57, 16 juni 2015 (CEST)


Razgovor o kategoriji:Spoznajne nauke

Promijeniti u Spoznajne nauke --AnToni(R) 12:22, 17 juni 2015 (CEST)

- erledigt, mein Freund ;) --سلام - C3r4r2d2 12:37, 17 juni 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Spoznajne nauke


Razgovor:Draž

sad, kad radim , igra sa šablonom?--Rethymno (razgovor) 14:03, 17 juni 2015 (CEST)

Niko se nije igrao sa šablonom, već si zaboravio closing square bracket (ili ]). -- Srđan 💬  14:10, 17 juni 2015 (CEST)
Čudno, s obzirom da sam ponovo prekopirao sa drugog članka? ali ok. --Rethymno (razgovor) 14:13, 17 juni 2015 (CEST)


Nakon prevoda i korektura, podijelit ću članak, zbog veličine na manje, po pojedinim državama!--AnToni(R) 12:54, 18 juni 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Spisak postavljenih kamenova spoticanja


Razgovor s korisnikom:Patraca7

Bok, moram ti priopćiti da ovdje ne rabimo standardni hrvatski jezik, no, ako želite rabiti hrvatski jezik, možete pisati na hrvatskomu standardnomu jeziku na Wikipediji na tomu jeziku.--سلام - C3r4r2d2 20:23, 18 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Kamenovi spoticanja u Belgiji

Brisel mi je malo južno na karti? Zna li neko zašto? --AnToni(R) 22:57, 18 juni 2015 (CEST)

Mislim da je lokacijska karta kriva?  I ostali su gradovi malo pomjereni! --AnToni(R) 23:04, 18 juni 2015 (CEST)

:Evo, popravio sam gradove. Btw, ako misliš stavljati lokacijske karte za ostale, samo da objasnim. Kada uzimaš koordinate sa stranice, naprimjer za Cherleroi na vrhu stranice ti piše 50°24′N 04°26′E što su stepeni i minute. Šablon koristi decimalne stepene. Njih možeš dobiti ručno tako tako što ćeš podijeliti minute sa 60 i ako postoje sekunde sa 3600 (60*60) ili automatski korištenjem već postojećih alata, imaš ih više. ;) -- Srđan 💬  00:02, 19 juni 2015 (CEST)

:: HVala n ainformaciji! Ja sam godinama mislio da se prenose stepeni i minute u istom formatu!--AnToni(R) 07:50, 19 juni 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Kamenovi spoticanja u Belgiji


Razgovor s korisnikom:Geo.tz

Molimo Vas da za provjeru izgleda članka koristite opciju "Prikaži izgled".Učestalim korištenjem opcije "Sačuvaj članak" opterećujete stranicu Nedavne izmjene i historiju članka. Hvala na razumijevanju.

"Infobox mountain" sinhronizirana je; ne treba prevoditi parametre (lijevo od znaka jednakosti), samo njihove vrijednosti (desno od znaka jednakosti). Hvala na pomoći oko Vezuva (ja sam ga mislio srediti kad se riješim nekih stvari van Wiki), ali trebaš voditi računa o tome da ne napraviš dupli posao. Svakome je lakše vratiti izmjenu nego popravljati za nekim. Što ne znaš, pitaj. Tu smo. -- KWiki (razgovor) 21:52, 20 juni 2015 (CEST)

Mogu ga ja još doraditi, takođe ako ima geoloških članaka, geografskih ili sličnih kao Vezuv, moram tamo i pravopis sredit Geo.tz (razgovor) 10:48, 21 juni 2015 (CEST)

: Samo izvoli kad si već uhvatio zalet. :-) A ja sam tu ako bude nekih pitanja, naročito pravopisnih (to mi je struka, mada mi je prva ljubav geografija, a ni geologija mi nije mrska; pokrivam više oblasti, kao i većina nas redovno aktivnih, pa dosta od onoga što bih želio uraditi jednostavno stoji i čeka na red; iz geografije sam se ograničio na planine i vulkane). Geologija nam je svakako deficitarna (klikni), pa sve što uradiš bit će dobrodošlo. P. S: Za pravopis pogledaj ovo. -- KWiki (razgovor) 11:58, 21 juni 2015 (CEST)

::Super, odradicu ja dosta toga, samo ne znam kako stavljati izvore kad su mi izvori moje knjige, biljeske i znanje? Geo.tz (razgovor) 13:18, 21 juni 2015 (CEST)

::: Isto kao i sve druge. :-) Trebaš prvo malo prokopati po netu i postaviti izvore koji su svima dostupni (ako ih ima; jezik ne mora biti B/H/S), a knjige su, recimo, sekundarni izvori. Napomena: Knjige su zaštićene autorskim pravima i iz njih se ne smije doslovno prepisivati, osim ako postoji pismena dozvola vlasnika autorskih prava (isto važi za bilo šta što je pod autorskim pravima), ali može se prepričati vlastitim riječima. P. S: U člancima se moraju koristiti č, ć, đ, š i ž, pa da imaš u vidu. Ovdje ne moraju (ako imaš neko tehničko ograničenje na uređaju kojim se koristiš). -- KWiki (razgovor) 13:35, 21 juni 2015 (CEST)

::::Zdravo, nije me bilo neko vrijeme ali primjetio sam jednui stvar vezanu za OKK Sloboda Tuzla da je spojeno sa člankom Sloboda Dite, i da je tu dosta netačnih informacija, mislim da to treba razdvojiti na 2 članka, jer je OKK osnovan 2007, a KK je ugasen. Navijac sam pa mi ovakve "podvale" smetaju. Geo.tz (razgovor) 03:19, 1 juli 2015 (CEST)

:::::U historiji je bilo još veliki broj slučajeva preimenovanja klubova. Ako je OKK nasljednik a KK ugašen onda u članku koji ste naveli treba napisati da je do tog datum igrao pod tim i tim imenom. Drugo bi bilo ako je novi klub nastao iz ničega onda ste upravu i treba napraviti zasebne članke. Ovako kako ste opisali treba imati samo 1 članak kako sam objasnio. --سلام - C3r4r2d2 07:30, 1 juli 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:AdisTheDark


Razgovor o šablonu:Sarajevo

To je to – ubaciti i poplaviti ovu preostalu "siću". :-) -- KWiki (razgovor) 22:05, 22 juni 2015 (CEST)

Jesi zahtjevan. Da i ti ne radiš za CSS? :P --Munja (x64) 22:21, 22 juni 2015 (CEST)

: Mora neko biti i "omražen", šta ćeš mu. :P Samo dril. :-) -- KWiki (razgovor) 22:24, 22 juni 2015 (CEST)


Razgovor o šablonu:MarsGeo-Mount

jedan iz serije marsovskih šablona, za koje bi bilo dobro da se uključe i šablon-specijalisti --palapabosnia (razgovor) 02:52, 23 juni 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Kraftwerk2

Please don't use servbian not crovatian language here. --سلام - C3r4r2d2 14:11, 12 juli 2015 (CEST)
Kopiranjem tuđih slika sa interneta kršite Zakone o autorskim pravima. Wikipedia:Kršenje autorskih prava--سلام - C3r4r2d2 17:11, 12 juli 2015 (CEST)

Nadam se da ste shvatili i pročitali razlog vaše blokade. Dok ne naučite pravila o postavljanju slika, radije koriste slike koje već postoje na Commons. Za sva pitanja slobodno se obratite. --سلام - C3r4r2d2 11:05, 20 juli 2015 (CEST)

::Grüß Gott Herr Kraftwerk. Nisam o dobermanu obrisao jer je dobar za početak. Ako nastaviš mogao bi ga proširiti u dovoljnoj mjeri za solidan članak, a tako isto i za druge članke o rasama pasa (ako već pišeš). Potrudi se pisati svojim riječima, da ne kopiraš tekstove koji su već objavljeni na internetu (zbog autor.prava), kao i slike (imaš na Commonsu sigurno), a ostalo ćeš vremenom naučiti. (ili pitati). --سلام - C3r4r2d2 20:57, 1 august 2015 (CEST)

:::Ein bisschen lächerlich takve rečenice dodavati. --سلام - C3r4r2d2 10:28, 5 august 2015 (CEST)

::::Povod je bilo dodavanje ove subjektivne rečenice na članku Doboj-Istok. --سلام - C3r4r2d2 16:17, 11 august 2015 (CEST)

:::::To je subjektivna izjava. Takvo nešto se može reći za bilo koje selo ili zaselak. Bez pouzdanih i relevantnih izvora takve stvari su besmislene, a izvori ne mogu biti privatni blogovi, wordpress stranice ili fejsbuk.--سلام - C3r4r2d2 18:22, 11 august 2015 (CEST)

:::::: Kein Problem. --سلام - C3r4r2d2 14:10, 12 august 2015 (CEST)

Guten Abend herr c3r4! Izvinjavam se zbog malog incidenta, rođak je dobio pristup mom profilu pa napravio malu šalu sa njegovim prijateljom.

Abend, Herr Kraftwerk, es schon gut, es kann passieren immer, pass auf ihm besser ;) Grüß.--سلام - C3r4r2d2 17:49, 11 januar 2016 (CET)


Razgovor:Lutrija za useljeničke vize

Trebalo bi staviti preusmjerenje za sve one koji traže pojam "Lutrija za useljeničke vize" ili čak preimenovati čitav članak. Tako je na webstranici ambasade Sewerload (razgovor) 22:52, 24 juni 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Lutrija za useljeničke vize


Razgovor:Mejtaš

* https://www.scribd.com/doc/121951631/Ulice-i-trgovi-Sarajeva-topografija-geneza-i-toponimija-Alija-Bejti%C4%87-1973