Da bi se ovaj članak, koji je doslovno esencijalan za projekat na bs, proširio predlažem da se iskoristi istoimeni članak na  hr.wiki, i prilagodi bs.wiki. Sugeriram da se izbjegava "copy/paste" prilikom preuzimanja informacija i prilagođavanja na ovaj projekat. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 14:30, 18 septembar 2023 (CEST)

Taj članak ni u kom slučaju ne treba koristiti kao model! Prvo nema referenci, nameće se teza "Srbi su bili policajci, Hrvati i Muslimani su žrtve zbog ustašstva...i dalje da ne nabrajam! Neka svako pročita. Valjda ima knjiga da se o toj temi nešto napiše! Dakle: kratko i jasno NE! AnToni(R) 14:38, 18 septembar 2023 (CEST)

: Nadalje: Teroristi iz 70-ih se nazivaju hrvatskim gerilcima! Zar nije poznato zašto se tih 19, ili više prebacilo u Jugoslaviju i zar nije poznato kolike su žrtve bile na strani vlasti, koje su čuvale narod od nove NDH? Cijenjeni kolega, bolje se obrati hr.wiki da taj članak poprave, nego da mi to smeće (blagi izraz) prebacujemo ovdje!  AnToni(R) 14:43, 18 septembar 2023 (CEST)

:Pa iskoristi se ono što se da iskoristiti, a ono što se ne podudara sa duhom i pravilima ovog projekta se ne treba uzimati u obzir, a siguran sam i neće biti korišteno. Takvi kategorični odgovori, poput "(k)ratko i jasno NE", a još u svojstvu admina, pa još u kontekstu korištenje informacija i formata onolikog članka (veći je od ovog za najmanje 5 puta) je apsolutno protivno duhu vikipedije - uostalom, barem se nadam, ovo još uvijek nije "one-man-show", valjda ima još poneki editor ovdje da kaže šta se može a šta ne treba iskoristiti sa bilo kojeg članka sa srpsko-hrvatskog govornog područja. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 14:48, 18 septembar 2023 (CEST)

::Osim toga, sugerisano je da se informacije ne preuzimaju "copy/paste" metodom i bez ikakvog rezona. Valjda imamo oči i pamet da prepoznamo vrijedno od bezvrijednog. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 14:50, 18 septembar 2023 (CEST)

::Ja sam za to da se navedeni članak Socijalistička Republika Bosna i Hercegovina doradi uz upotrebu kvalitetne literature i nema potrebe da prepisujemo smeće s hr. wikipedije. Mnogo bolje i poštenije je da neko od nas zasuče rukave i članak sredi kako treba.

::Nerko65 (razgovor) 15:00, 18 septembar 2023 (CEST)

:::Može i sa engleske wikipedije Panassko (razgovor) 15:02, 18 septembar 2023 (CEST)

:::: A da prebacimo sve s hr.wiki? Da se kolege s hr bolje osjećaju! I molim bez osobnih napada! Ako neko nije sposoban za diskusiju bez osobnih onda je bolje diskusiju zaključiti! Toliko je bedastoća u članku da to graniči s rasizmom i najgorim šovinizmom na kvadrat! I što se kaže: "Danke, aber nein Danke!" AnToni(R) 15:10, 18 septembar 2023 (CEST)

::::Može i sa srpske i srpsko-hrvatske. Skoro 20 godina postoji bosanska verzija vikipedije, a članak o SRBiH je najmanji i najlošije napisan - što je zapanjujuća realnost - tako da priča o "doradi uz upotrebu kvalitetne literature" ne pije puno vode. Članak na hr.wiki je pun (pun kao "u ogromnoj količini") dobrih informacija o privrednom razvoju i ekonomiji, o umjetničkom i kulturnom razvoju i životu - zato je skakanje na moj prijedlog a zbog činjenice da postoje komadići teksta o politici i političkoj historiji s kojim se editori ovdje ne slažu, u najmanju ruku promašilo poentu. A priča da će neko zasukati rukave i uz pomoć kvalitetne literature napisati barem približnu količinu informacija je prazna, jer ako nije za 20 godina sumnjam da će to neko uraditi u slijedećih 20. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 15:18, 18 septembar 2023 (CEST)

::::::Pun je sadržine ali bez referenci i to je članak gdje se mlati prazna slama. AnToni(R) 15:21, 18 septembar 2023 (CEST)

:::::::Koliko referenci ima ovaj članka i kakve su kvalitete, i u krajnjoj liniji kako su iskorištene (može li čitaoc bez problema pronaći potvrdu u one dvije reference za ono za što su tamo postavljene)? Za razliku od tebe ja ne mislim da je bosanskohercegovačka privredna, kulturna, i umjetnička historija "mlaćenje prazne slame", ja bih volio da je ovaj članak i približne veličine i kvalitete koja je vidljiva na hr.wiki, a opširniji su i kvalitetniji i sr. i sh. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 15:32, 18 septembar 2023 (CEST)

Vrijeme koje je potrebno za pisanje o problemu, možemo zamijeniti poboljšavanjem enciklopedije. Wikipedia na bosanskom jeziku vas treba. Haris (razgovor) 09:26, 19 septembar 2023 (CEST)
Tema je kvalitet, a ne nereferncirani kvantitet. A da ukinemo pisanje članaka, pa da ih samo prepisujemo u stilu predloženog. A tema BiH? Wikipedija nije glasilo propagande BiH (nota bene) nego američka fondacija slobodnog znanja. A da je članak o SRBIH na hr kvalietnije gdje se jedan narod (Srbi) naziva krvnicima, a drugi kunićima, je komentar ispod svakog nivoa! S ovim je moja diskusija završena. Ukoliko neko od aktivnih urednika ima mišljenje,tu sam, ali s nekim ko se pojavu tu i tamo da troluje, vremena nemam! AnToni(R) 17:09, 18 septembar 2023 (CEST)

Jesam li posebno naglasio da se u mom prijedlogu sugeriše "da se izbjegava "copy/paste" prilikom preuzimanja informacija i prilagođavanja na ovaj projekat". Ja nisam "trol" i ne "trolujem" - ako nešto nije na nivou onda je to ovaj nivo komunikacije jednog administratora na projektu. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 17:21, 18 septembar 2023 (CEST)

:Smatram da treba raditi onako kako predlažu kolege Nerko i Panassko, a Toni je u pravu kad je riječ o korištenju ovog članka sa hr.wiki; dakle, bolje dopuniti odgovarajućom literaturom. Ne znam po kojem je kriteriju ovo "doslovno esencijalan" članak, ali postoji već međuprojektni spisak 1.000 esencijalnih članaka na kojima treba raditi. Gledajući malo po korisničkoj stranici za razgovor, mislim da ne bi bilo zgorega da se pripazi malo na način izražavanja i kome se dijele lekcije o komunikaciji. – Srđan (razgovor) 19:51, 18 septembar 2023 (CEST)

::Također ne mislim da je produktivno konstatovati da nešto treba da se uradi/doradi nego treba zasukati rukave i to uraditi. Znamo mi da ima puno posla i da veliki broj članaka može biti bolji, ali nema dovoljno korisnika koji bi zasukali rukave i to sve uradili nego ide tempom kojim ide. U početku mi je čudno bilo kada mi neko kaže da je bolje manje uraditi ali kvalitetnije a kako vrijeme prolazi sve sam vise zagovornik toga.  Dakle držati se strukture članka, koristiti kutije i odgovarajuće slike, koristiti što više kvalitetnih referenci znači da će se drugi korisnici moći posvetiti nečemu drugom i da sam ja taj posao kvalitetno odradio.

::Pozdrav, Panassko (razgovor) 20:39, 18 septembar 2023 (CEST)

:::Mislim da je zapravo jedino ispravno prvo diskutovati pa onda raditi - naročito s obzirom da je moj prijedlog značajan u obimu. Ali s obzirom na generalnu atmosferu na ovom projektu, bojim se da ja više neću učestvovati, i da me ne iznenađuje mali broj učesnika. Kad te administrator dočeka tako što pretpostavi "lošu namjeru" onda se tu nema šta zasukati. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 20:48, 18 septembar 2023 (CEST)

::::Slažem se kada se radi o diskutabilnim temama ili temama koje su kontraverzne što članak o SR BiH nije, to mozda jeste dobro na velikom projektu tipa en.wiki a na bs bas i nije slučaj. Žao mi je što misliš da ti je problematična atmosfera mada mene lično atmosfera nikada nije motivisala da radim na ovom projektu nego neko opšte dobro. Panassko (razgovor) 21:02, 18 septembar 2023 (CEST)

::Ti mene upozoravaš a kolega ti admin editoru otvoreno kaže da "troluje"!? A do toga se došlo jer nije u stanju da pretpostavi "dobru namjeru" ili "good faith" (vi to i nemate ovdje koliko vidim), nego je od prvog momenta skočio k'o opržen na moj prijedlog i implicirao meni sve što gore možeš pročitati a što je rekao za projekat na hrvatskom. Možda bi ti kao drugi admin trebao upozoriti AnTonija da "good faith"- inače stub svih Wikimedia projekata- prva i najvažnija vodilja za editore, uključujući i admine, koji bi trebalo da kad imaju primjedbu na editorovo izražavanje to potkrijepe i racionalnim argumentima i dokazima u formi difa.

::Šta bi se desilo da sam odlučio da ubacim neku sekciju sa hr.wiki - završili bi na Meti do kraja dana. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 20:42, 18 septembar 2023 (CEST)

::: Jednostavno ne vidim smisao poruke, a vidim da ne vide ni drugi, te je donekle razumljivo zašto bi neko to tako opisao kao što je Toni uradio. Dodao si prijedlog za proširenje u julu, pošteno. Zatim nije bilo nikakvih izmjena nekoliko mjeseci, pa onda pišeš na stranici za razgovor da neko drugi cherrypicka šta valja iz članka na hr.wiki jer je članak, po tebi, "doslovno esencijalan" i ne sviđa ti se kad ljudi kažu da im je mrsko to uraditi jer je hrpa posla i da je generalno bolje korištenje vremena samostalno dodati nešto iz literature? Ljudi pišu o onome što vole ili što ih zanima, projekt im je hobi. Ako imaš volje izabrati šta valja, a šta ne, iz članka na hr.wiki, izvoli i neko od urednika će to pregledati, a govoriti drugima šta da rade umjesto da se zasuču rukavi generalno nije produktivno na bilo kojem projektu (ni u bilo kojem zanimanju, osim ako to naređuje šef / menadžer itd. :-P). – Srđan (razgovor) 21:45, 18 septembar 2023 (CEST)

::::Nisam nikome ništa naređivao - pa nije moj prvi post tako nerazumljiv, valjda? Ali samo da napomenem onako usput, da se izmjenu takvog obima i značaja, pa još ako se radi o "prevođenju" sa druge jezičke varijante, na velikoj wiki, kakva je npr. en.wiki, ne može sprovesti unilateralno a da se prvo ne povede detaljan razgovor o njoj! To znači da je moj "template message" i naknadno postavljeno objašnjenje u skladu sa praksom koja je uspostavljena kroz pravila i zakonitosti vikipedije - svaki stjuart na meti bi prihvatio moj argument o poštovanju ove procedure. Zatim, iz mog prvog posta se ne da pročitati "naređivanje", ne može se pročitati ništa osim opšte sugestije koja dolazi uz template i u kojoj se zajednica obraća zajednici - baš kako je to i namijenjeno template messageima - da budu uopštena poruka. Moja jedina greška je, izgleda, što sam ja došao sa stečenima navikama sa vikipedije koja je ipak najuređenija po pitanju ponašanja i uređivanja, gdje se zna svaka procedura i njene konsekvence. Ovdje admin može da te praktično dovede u situaciju da podviješ rep, bježeći od pretpostavke "loše namjere", od impliciranja loših namjera kroz nabrajanje i nabijanje meni na nos čitave liste nekakvih djelova iz hr.članak koji su ubibože grozni a kao da su baš oni podmukli cilj moje sugestije pa da se preuzmu s ostatkom tekstom odatle (dakle jeste, chery-pick negativne dijelove članka koji je ogroman i sadrži puno više pozitivnih informacija), i na kraju od etiketa koje bi drugdje bile sankcionisane bez puno rasprave (ali razumijem kako mala zajednica dugogodišnjih saradnika funkcioniše pa mi nije neočekivano da se na kraju sve svali na novopridošlicu, rijetkog viđenog uređivača sa stotinjak uređivanja - mada i to drugdje ima svoje ime, WP:BITING, te konsekvence). Zato nemoj Srđane da sad izvrćemo stvarnost na glavu, prizivamo neprilagođen rječnik od prije 12 godina (jedna fraza je u pitanju, ali, iako nije opravdanje, ona nije ništa strašnija od, recimo, slučaja "imbecil" kada je editor bio blokiran uz takvu etiketu od strane admina). Ne pristajem da mi se podmeće loša namjera i da se od mog prvog posta, napisanog jednostavnim jezikom, upućujući opštu poruku zajednici, pravi ono što on nije, a da se istovremeno ne vidi koliko je AnTonijev današnji nastup suprotan duhu projekta (u cjelini, bez obzira na jezik. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 23:58, 18 septembar 2023 (CEST)

:::::Apsolutno smiješna i netačna izjava da se "ne može" proširiti ili preurediti članak unilateralno, pogotovo na ovom projektu (Wikipedia:Budite odlučni postoji). Izvoli pa pitaj "sve stjuarde": "Can you expand an article on your own, or should you tell other people where it ought to be expanded from instead?". Iz tvoje objave može se iščitati da nisi bio voljan proširiti članak u nemalo dva mjeseca i da porukom sugeriraš da bi to neko drugi trebao uraditi (što nisam samo ja konstatirao, već i kolega Panassko) i ne sviđa ti se kad ljudi u principu kažu da je Sizifov posao i da, ako oni to budu radili, radit će drukčije. Kad spominješ svoje "stečene navike", globalni doprinosi svih osoba su javni i lako se upoznati s doprinosima na tom projektu koga spominješ, gdje si nedavno blokiran zbog edit warringa (inače, ), te se može vidjeti tamošnji stil komunikacije. Reći da si "novopridošlica" i ovo za "WP:BITING" nema nikakvog smisla s obzirom na to da si na WMF-ovim projektima od februara 2008, a na ovom projektu od juna 2009, i valjda bi za 15 godina trebao znati kako stvari funkcioniraju. Ponavljam, ako imaš volje izabrati šta valja, a šta ne, iz članka na hr.wiki, izvoli i neko od urednika će to pregledati; ako nemaš, dalja rasprava nema smisla jer su ostali urednici rekli šta preferiraju kad je riječ o doradi ovog članka. – Srđan (razgovor) 07:50, 19 septembar 2023 (CEST)

Molio bih da mi neko objasni šta radi mapa sa entitetskim i kantonalnim linijama razgraničenja na mapi koja treba da ilustrira SR BiH (1945-1992)? ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 15:37, 18 septembar 2023 (CEST)

Vjerovatno onaj ko je pisao njje nasao adekvatniju, bujrum dopuni, nece se niko ljutiti.  Panassko (razgovor) 18:17, 18 septembar 2023 (CEST)

:Ako nema bolja (adekvatnija) onda je red da se ova ukloni - nije OK držati mapu koja odaje netačne informacije uz one koje bi mogle biti tačne. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 18:22, 18 septembar 2023 (CEST)

To je najkvalitetnija vektorska karta trenutno dostupna jer autori ovih lokacijskih karata, nažalost, nisu radili podjele bivših država, pa tako nema ni zasebnih karata sovjetskih republika i tamo se koriste moderne kad je potrebno ovako nešto ilustrirati, naročito zbog toga što već rade sa sistemom lokacijskih karata koje većina projekata koristi i stoga je lako dodati markere. Ako želiš napraviti novu za razdoblje NR / SR Bosne i Hercegovine, kao što reče kolega Panassko, slobodno, s tim da bih predložio da se zadrže početne tačke da je lako prenijeti trenutne markere. A ako već misliš praviti, ne bi bilo loše imati karte za sve bivše republike Jugoslavije, a i republike Sovjetskog Saveza. – Srđan (razgovor) 20:03, 18 septembar 2023 (CEST)

:Kako nema; ima reljefna bez unutrašnjih razgraničenja - evo je - nije bijela pozadina ali u nedostatku ispravnije ova bi bila dovoljna. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 20:55, 18 septembar 2023 (CEST)

::Izgleda da ti je promaklo to što sam napisao ali da ponovim ovo na samom početku: to je najkvalitetnija vektorska karta; to što si ti linkovao je rasterska. Pretpostavljam da su većini poznate prednosti vektorske grafike, a preferiraju se otkako preglednici nativno podržavaju takve formate (unazad sigurno deset, ako ne i više godina). Plus veličina rasterske datoteke veća je za 5.590% (0,1 MB naspram 5,69 MB), što nije baš idealno za posjetioce s mobilnih uređaja na podatkovnim mrežama, a markeri bi bili nepregledniji na reljefnoj podlozi. Kao što rekoh, nije neki posao napraviti zasebne karte za bivše države ako ti se da. – Srđan (razgovor) 21:19, 18 septembar 2023 (CEST)

:::Nemam ja Inkscape za taj posao. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 22:43, 18 septembar 2023 (CEST)

::::I ovakav odgovor nije trolovanje, je li? (Za neupoznate: Inkscape je besplatan.) Mislim da smo ovu temu završili. – Srđan (razgovor) 07:05, 19 septembar 2023 (CEST)

:::::Eh, administratore, imaj malo povjerenja, dobra namjera suradnika se podrazumijeva, ne naziva se svaki odgovor trolovanjem. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 16:41, 15 oktobar 2023 (CEST)
Ovdje se radi o slijedećem: Prvo nevalja članak, onda nevalja administrator, onda nevalja projekat, onda nevalja karta, nevalja pravopis (koji?) Ništa nevalja, a ništa da se uradi! Takvih ima na pretek, što im ništa nevalja, a ništa ni ne rade! AnToni(R) 07:19, 19 septembar 2023 (CEST)

Evo nove karte, idemo dalje :Datoteka:Bosnia and Herzegovina location map boundary.svgpalapabosnia (razgovor) 09:54, 19 septembar 2023 (CEST)

Nego, hajde da mi zatvorimo ovaj razgovor i da ne nasjedamo na ovakvo trolovanje ubuduće. Više nikakvi razgovori i odgovori na ovu i druge teme. Frajer nas je predugo vukao za nos.

Nerko65 (razgovor) 16:56, 19 septembar 2023 (CEST)

:Evo i jedne pametne! Nerko the Legend! AnToni(R) 17:59, 19 septembar 2023 (CEST)

User:Santasa99 dobro si naišao, drugi put će biti duže.

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Socijalistička Republika Bosna i Hercegovina


Razgovor:Socijalistička Republika Makedonija

Nakon moje izmjene već je slijedeću izmjenu uradio CER@. On nije uklonio moju izmjenu, čiji je bit bio dodati tačan grb SRM, kakav je bio u korištenju u to vrijeme. Ja sam dodao :Datoteka:Coat of arms of Macedonia.svg.
Onda je došao MacedonianBoy i zahtijevao da to mora da bude :Datoteka:Coat of arms of the Republic of Macedonia 1991-2009.svg, kojem i samo ime datoteke govori da se počeo koristiti 1991.
Bilo je svakakvih grbova SRM, i onih s crvenim plodovima maka :Datoteka:State Coat of arms of Macedonia.svg, ali ovaj kojeg sam umetnuo ja ima potporu stručnjaka iz Makedonskog heraldičkog društva, te se nalazi pohranjen u WIPO (Svjetska organizacija intelektualnog vlasništva), gdje ga je poslala sama tadašnja makedonska vlada (formalnog naziva Izvršno vijeće Sobranja Socijalističke republike Makedonije).
Također taj grb kojeg sam dodao je objavljen i u zvaničnoj publikaciji saveznog Ureda za patente. (Grbovi, zastave, odlikovanja i drugi zvanični znaci Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije – Armoiries, drapeaux, distinctions honorifiques et autres signes officiels de la République Socialiste Federative de Yougoslavie, Uprava za patente – Office des brevets, Beograd, 1966.)
MacedonianBoy i ja smo imali već rasprave o ovoj temi i zaključak je bio, da ako Sobranje donese zakon da se od 2009. zvanično koriste plodovi maka smeđe boje, što je inače neheraldički, i što i dan danas ne podržava Makedonsko heraldičko združenje (btw. gledao sam na TV baš u vrijeme donošenja novog/starog grba RM [bez petokrake] predsjednika tog  koji je jasno prikazao svoje prijedloge, ali i kompromisni prijedlog koji ostavlja socrealističku heraldiku bez petokrake i taj je prijedlog imao žute plodove maka.), uglavnom dogovor je bio da ću ja "prihvatiti" budućnost, a da će "MacedonianBoy" prihvatiti prošlost.
Nažalost on i dalje inzistira da datoteka koja se odnosi na 1991-2009. bude stavljena u članak o SRM, i to ni manje ni više nego kao glavna i jedina datoteka.
Bugoslav 18:48, 9 april 2010 (CEST)

Dragi kolega WizardOfOz,
Međunarodni standardni knjižni broj dodjeljuju nacionalne i univerzitetne biblioteke koje u saradnji sa nacionalnim uredom u pojedinoj zemlji određuju kôd, računaju kontrolnu znamenku i onda izdavač dobija ISBN koji stavlja na publikaciju. Međunarodni ured za ISBN (sa sjedištem u Berlinu) samo koordiniše rad nacionalnih ureda za ISBN.
Također, http://www.isbn-buchsuche.de/ je napravljena iz Amazonovog kataloga, a Amazon je samo trgovina, ništa više.
Nije u redu zahtijevati da se  može pronaći ama baš svagdje, jer je riječ o znanstvenom zborniku Centra za slovenščino kot drugi/tuji jezik pri Oddelku za slovenistiko Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani. Lijepo sam dao link na books.google gdje se da pročitati navedene citate, a dao sam i link na COBISS.SI gdje se jasno vidi kataložni listić u Narodnoj in univerzitetnoj knjižnici v Ljubljani (a u tom kataložnom listiću su lijepo napisani i ISBN i ISSN)
Zadovoljan sam s člankom kako izgleda nakon što si ga ti "zaključao" i neću ga mijenjati ako MacedonianBoy prestane brisati izvore i umanjivati značaj člana 1. Ustava SRM. Naime MacedonianBoy govori kako su Albanci i Turci veće manjine, i slične izjave, a riječ je o zvaničnim narodnostima kojima je Makedonija jednako država koliko i Makedoncima.
Oprosti mi, ali ja ne znam kraće objasniti od onog što sam do sad napisao.
MacedonianBoy briše sve gdje se spominju albanski i turski jezik, jer po njemu nije službeni jezik ako se ne koristi u Sobranju. To nije tačno. Pogledaj primjer Slovenije, jezici su službeni u onom dijelu u kome živi određeni narod (naravno u nekoj većini, ali to ne mora da bude apsolutna većina, a ni 20%, tačan podatak ne znam, ali znam da je za RH to 8%, a u EU još i manje)
Evo primjer gdje MacedonianBoy jednostavno obriše umjesto da preformuliše rečenicu ako već njome nije zadovoljan.
Ne znam koje tačno izvore tražiš, ali ovi koje sad imamo su čisto zadovoljavajući, barem za ovu razinu "stub"-a.
Bugoslav 23:41, 9 april 2010 (CEST)


Razgovor:Tefsir Ibn-Kesira

TREBA PROMJENITI NASLOV - NIJE Tefsir ibn Kesira nego Tefsir ibn Kesir bez -a na kraju Kesir - Vidis kako pise na knjizi. Hvala unaprijed.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik 58.173.108.97 (razgovor • doprinosi) --¦ DžWiki   R 19:05, 29 august 2011 (CEST)

Pošto ime autora nije dio naziva djela, a pošto postoji mnogo tefsira drugih autora, neophodan je genitiv autorovog imena u nazivu članka. -- Kukac 19:13, 29 august 2011 (CEST)


Može li se naslov nekako skratiti? Inače pregledavam Wikipedia:1000 članaka i baš sam naletio na ovaj. Ako ne može, nema veze. —Srdjan m (razgovor) 13:01, 29 februar 2016 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Abu Abdullah Muhammad bin Musa al-Khwarizmi


Razgovor:Ahmed Burić

Ahmed Burić (Sarajevo 1967.) bosanskohercegovački je književnik i novinar. Objavio je dvije pjesničke zbirke Bog Tranzicije (2004.) i Posljednje suze nafte i krvi (2009.). Svira i pjeva u grupi "Kablovi." U nekoliko filmskih projekata učestvovao je kao filmski glumac. Piše za radiosarajevo.ba. Ima status samostalnog umjetnika. Živi u Sarajevu. 92.36.238.47 10:55, 4 maj 2013 (CEST)

Morate navesti izvore da bi se uvažile promjene. Hvala--palapabosnia (razgovor) 16:20, 4 maj 2013 (CEST)


Razgovor:Akbar Veliki

Potrebno je promijeniti ime članka u Ekber Veliki kako bi odgovaralo bosanskom pravopisu. THWTMJG (razgovor) 04:33, 25 oktobar 2023 (CEST)

U pravu si čisto s jezičke strane, ali treba prvo provjeriti je li u historijskoj literaturi na našem govornom području ustaljena ova verzija imena. Ako jest, ne mijenjati, ako nije, može se korigovati. KWiki (razgovor) 06:16, 25 oktobar 2023 (CEST)

:Što se tiče autora bošnjačkog porijekla, pogotovo iz vjerskih krugova, dosljedno se upotrebljavaju ovakvi oblici, pogotovo ako je ime poznato na našim prostorima. Međutim, u knjigama beogradskog i zagrebačkog izdanja, uključujući i one koje su prevedene sa stranih jezika, suprotan je slučaj. Donedavno se moglo pročitati npr. hadit, vahabiti itd. THWTMJG (razgovor) 06:25, 25 oktobar 2023 (CEST)

::Znači li to da su samo izvori autora "bošnjačkog porijekla" i iz "vjerskih krugova" relevantni? Ukoliko postoje nekolike transkripcije, onda ih se treba navesti, a ne selektivno upućivati koje autore treba koristiti! AnToni(R) 10:38, 25 oktobar 2023 (CEST)

:::Dotični arapski vokal u srpskom i hrvatskom jeziku najčešće se transkribira kao A, a u bosanskom kao E jer se tako i izgovara u arapskom (a Bošnjaci, zbog pretežne pripadnosti islamu, više koriste arapski). Odatle razlika u različitim izvorima. Ovo je zaista "Ekber" (kao u "Allahu ekber"), ali historijska imena mogu odstupati ako su rano usvojena i ustalila se u odgovarajućoj historijskoj literaturi. KWiki (razgovor) 11:41, 25 oktobar 2023 (CEST)


Razgovor:Ali-beg Firdus

i ostali: Je li Ali-beg ili Alibeg? --Munja (razgovor) 23:14, 19 februar 2016 (CET)

Ko prvi dođe do (papirnatog) izvora neka javi. :-) -- KWiki (razgovor) 23:32, 19 februar 2016 (CET)


Razgovor:Ceca

Mora li se ovo ovako diletantski pisati?--AnToni(R) 18:48, 5 mart 2019 (CET)


Razgovor:Dragan Vikić

Od kad je zabranjeno po nacionalnosti biti Hrvat u BiH i zasto se ta cinjenica brise iz clanka?Po zadnjim informacijama znam da je BiH zemlja 3 konstutivna naroda,Bosnjaka,Srba i Hrvata.Stoga mislim da je vrlo bezobrazno negirati nacionalnost konstutivnih naroda u BiH.Isto mislim i za negiranje nacionalnih manjina.
— Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik 46.129.112.165 (razgovor • doprinosi) 17:59:49, 9 septembar 2011 (CEST)

Poštovanje. Naravno da nije zabranjeno biti Hrvat ni Srbin ni Bošnjak ni bilo ko drugi u BiH, kao prvo. Dalje, ne vidim koliko je za članak relevantna činjenica šta je Dragan Vikić po nacionalnosti jer se ne sjećam da je on sam posebno to isticao. Treće, isticanje nečije (mislim općenito) nacionalnosti često bude urađeno više po principu "neka njima smeta" nego po tome koliko je stvarno nekom stalo do te nacionalnosti. Danas je, npr., 1 korisnik iz Srbije u članak o Ruđeru Boškoviću ubacio podatak da mu je otac bio Srbin, što mi liči više na ovo "neka njima smeta" nego na želju da članak obogati nekon bitnom činjenicom. Imam osjećaj da je i ovo s Vikićem blizu toga. Ako nije, izvinjavam se; nije mi nikakav problem šta je ko po nacionalnosti i lično ću vratiti taj podatak u članak ako se neko osjeća uvrijeđenim, samo se postavlja pitanje koliko je nekad relevantno isticati nečiju nacionalnost. To pogotovo važi za BiH (iako država BiH nema ama baš nikakve veze s bosanskom Wikipedijom), u kojoj je nacionalnost prilično osjetljivo pitanje. -- Kukac 18:40, 9 septembar 2011 (CEST)
Ja ne znam jeli Mozart ikada isticao da je Austijanac,ali je ipak Austrijanac.Pod svakom biografijom/clankom o nekoj osobi stoji nacionalnost itd.To je bar u ozbiljnim enciklopedijama jedna od osnova clanka.Kuzim ja ta srpska podbacivanja i sve mi je to jasno,Ali govorim o biografijama.Bitno je zbog toga jer u BiH postoji trend negiranja nacionalnosti i etnicke pripadnosti BiH Hrvata.Stoga mislim da je vazno da se u enciklopedijskom clanku o svakoj osobi navodi nacionalnost i etnicka pripadnost.Jer postoji i tendencija da se pozivivna osoba hrvatske nacionalnosti svrstava pod Bosanac,a negativna pod Hrvat. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik 46.129.112.165 (razgovor • doprinosi) 22:29:35, 9 septembar 2011 (CEST)
Pogledaj samo clanke o poznatim BiH Hrvatima,sve se baca pod "bosanski",a bosanski je pridjev za sva tri konstutivna naroda bez ekskluzivnosti.
— Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik 46.129.112.165 (razgovor • doprinosi) 22:32:00, 9 septembar 2011 (CEST)

Mora se staviti pod "bosanski" ako je dotična osoba čitav život ili veći njegov dio živjela i radila u Bosni i Hercegovini i bila vezana za nju, makar bio/bila i Hrvat(ica) - nije niko bacio ni pod "bošnjački" ni pod "srpski"). ;-) Šta je Ivo Andrić? Po rođenju bh. Hrvat koji se izjasnio kao Srbin, a stekao priznanja pišući uglavnom o muslimanima i Bosni. :) I svojataju ga i Srbi i Hrvati (u nacionalnom smislu), a djela mu, stručno gledano, najviše spadaju u bosanskohercegovačku književnost. No, da se vratim na sadašnjost. Bilo bi zanimljivo čuti šta bi sam Vikić rekao o ovome, tj. smatra li se Hrvatom ili Bosancem. ;) A svaki čovjek cijeni se po djelima (ili bi se bar trebao cijeniti), a ne po nacionalnosti. Dobro, ne mogu reći da ne treba navoditi i nacionalnost u člancima, samo to ne treba biti tendenciozno isticanje, kao što često zna biti na ovom od historije "prokletom" ex-Yu prostoru, od čega ni regionalne Wikipedije nisu izuzetak. To mi je i bila poenta u prošlom odgovoru. -- Kukac 23:33, 9 septembar 2011 (CEST)
To mozes raditi kada u BiH ustavu bude posojao termin Bosanac.Za sada jos ne.A po tvojoj logici i netko iz Hercegovine dobije pridjev bosanski...
Ljudi koji zive u BiH su se svi bar dok je bilo popisa stanovnistva izjasnjavali po nacionalnosti.Ovako clanci BiH enciklopedije na neki nacin negiraju to.

a) Dobro, na našem prostoru došlo je do miješanja pojmova "vjera" i "nacionalnost" u jednom trenutku u historiji i tu je korijen svih današnjih prepucavanja, negiranja, podbacivanja itd. Ali to je jedna preopširna tema, usto još i politička, pa ću je se kloniti, jer ne volim politiku, a ni Wikipedija nije politički forum. U pravu si za ovo u vezi s Ustavom i to poštujem. Evo, dodao sam u članak kategoriju "Hrvati" tako da je to popunjeno. No, razmotri sljedeće: ti (općenito, ne lično ti) možeš biti Hrvat, ali si opet Bosanac jer ostatak svijeta (za razliku od nas "ex-Yugovića") gleda državu iz koje dolaziš. Šta je s Arapima u Francuskoj (npr. Benzema), Turcima u Njemačkoj (npr. Özil) ili Englezima u Zimbabveu (braća Black, teniseri, ili Kirsty Coventry, plivačica)? Bez obzira na njihovu genetsku nacionalnost, svijet ih zove Francuzima, Nijemcima i Zimbabveancima ili kako već, a i mi ih tako zovemo, jer su rođeni i žive u tim državama i brane njihove boje. b) Što se tiče ove opaske da se i Hercegovci nazivaju Bosancima? A kako će Hercegovac (što sam i sâm, usput), reći nekom sa strane šta je nego da je Bosanac? "Bosanac" je skraćeni naziv koji obuhvata i Hercegovce jer ne postoji naziv "Bosnohercegovac" ili neki sličan. Eto, historija se, kraj svih drugih stvari, poigrala i s imenom ove države koje je dvočlano, pa se Hercegovci često osjećaju zapostavljeni u tom imenovanju. No naziv "Hercegovac" ima samo regionalnu komponentu u sebi (Hercegovina nije država; druga je stvar što se mi unutar BiH "dijelimo" na Bosance i Hercegovce). Dalje, uzmi, npr., druge države sastavljene iz više članova: Trinidad i Tobago, Antigva i Barbuda, da ne spominjem ove države što imaju ime nekog od svetaca u svom nazivu. Šta će reći neko ko je s Tobaga kad ga pitaju odakle je ili šta je po nacionalnosti? Ili kako su to riješili ovi s Antigve i Barbude? Uvijek se uzima samo jedan naziv zbog praktičnosti i ekonomičnosti (s tim da se onaj drugi implicitno podrazumijeva). c) Jedna tehnička napomena: trebaš se potpisati iza odgovora - to je općenito pravilo na svim Wikipedijama. Imaš u ovoj gornjoj alatnoj traci dugme za potpis (ova plava olovka, četvrta slijeva), pa kad napišeš, samo klikni na to i potpis se automatski ubaci. A možeš i ukucati 4 "tilde" (tipke Alt Gr + 1) - rezultat je isti. -- Kukac 15:56, 10 septembar 2011 (CEST)
Ovo sto si napisao je tvoje osobno misljenje ili misljenje koje probosnaski novokomponovani nacionalisti zele proturiti pod kolektivno misljenje tj. njihov original research.Isto tako po tebi bi trebalo svaku osobu o kojoj se pise clanak na bosanskohercegovackoj wikipediji nazvati telefonom da se izjasni sta je ili sta se osjeca.Gluposti.Tvoja(vasa) vizija drzave se nikako ne poklapa sa ustavom te iste drzave koju kao zastupate.Bilo bi to isto kao da ja pisem clanak o Austriji ili Svicarskoj,a govorim da su to ustvari sve Njemci i da sve svodim na to da su to ustvari Njemci i tko njih J kako se oni izjasnjavaju i sta im ustav kaze.
Hercegovac ima regionalnu komponentu,a Bosanac nema?Pokazi mi neki sluzbeni dokument gdje to stoji i neki dokument gdje stoji bosanska nacija.Kad je npr. Musliman iz Hercegovine postao Bosanac ili Bosnjak?Ili kad je netko iz Hercegovine postao Bosanac?Pa zemlja se zove Bosna i Hercegovina.Zapostaviti jedno,znaci zapostaviti i drugo.
— Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik 46.129.112.165 (razgovor • doprinosi) 01:05:33, 11 septembar 2011 (CEST)

Koliko znam, nisam nigdje naveo nešto što nije tako. Ako odeš negdje na put s bh. pasošem, ne možeš reći da si Hrvat ni Srbin ni Bošnjak ni Hercegovac, nego Bosanac. Ili, uzmi Hrvate i Srbe koji nastupaju za BiH u bilo kojem sportu. Hoće li naš (ili hrvatski ili srbijanski ili strani) komentator u prenosu za njih reći da su Hrvati ili Srbi? Čisto sumnjam da, npr., Sašu Papca u Škotskoj nazivaju Hrvatom, ili da Džeku u Engleskoj nazivaju Bošnjakom. Dalje, nisi me razumio ovo za regionalnu komponentu: "Hercegovac" ima samo regionalnu komponentu jer označava ljude iz jedne regije u državi (uzmi, npr. "Bavarac" u Njemačkoj, "Toskanac" u Italiji, "Andalužanin" u Španiji itd.), a "Bosanac" ima i državnu i regionalnu komponentu: to je općenito prihvaćen naziv za ljude iz države BiH (kao što rekoh, ne postoji naziv "Bosnohercegovac", iako bi, čisto jezički gledano, mogao biti kreiran), bez obzira na nacionalnost (s tim da se u tom slučaju "Hercegovac" implicitno podrazumijeva, naravno). Objasnio sam da se uzima samo jedan naziv zbog praktičnosti i ekonomičnosti, kao što je slučaj s još nekim državama u svijetu. "Bosanac" ima regionalno značenje samo onda kad se želi razgraničiti regionalna pripadnost u okviru BiH jer taj podatak (o užoj regiji) van tih okvira nema neku težinu. Dalje, naziv "musliman" nikad ne može biti upotrebljen da označi naciju jer označava pripadnike jedne vjere, a ne nacije. Druga je stvar što je u ex-Yu napravljena sprdačina tako što se od donošenja Ustava 1974. "musliman" (malim slovom) odnosilo na vjeru, a "Musliman" (velikim slovom) na naciju (do 1974. Muslimani, tj. Bošnjaci uopće nisu ni priznavani kao nacija; naziv "Bošnjak", kojim su se kroz historiju nazivali Bosanci svih triju vjera, a ne samo muslimani, bio je zabranjen još za vrijeme Austro-Ugarske, a Jugoslavija, i kraljeva i Titova, samo je nastavila s tom praksom. Naziv je vraćen 1993, ali sada je vrijedio samo za muslimane. (Još jedna zanimljiva stvar jeste prezime Bošnjak – nije mi poznato da ga nosi neka bošnjačka porodica, ali zato Hrvata s ovim prezimenom ima priličan broj, Srba nešto manje. Otkud Hrvatima i Srbima prezime Bošnjak? Ili otkud u Slavoniji mjesto Bošnjaci, koje se ne zove tako tek odnedavno?) Ovo za nazivanje telefonom: naravno da ne; kod nas se dobro zna ko je ko i šta je ko. Stavio sam za Vikića podatak o tome i neka bude stavljen o svakome, ali bez tendencija da se to ističe kao najvažnija stvar; ipak je važnije šta je ko uradio nego šta je po nacionalnosti. Ovo za Švicarce i Nijemce - Švicarci se izjašnjavaju baš tako: kao Švicarci, bez obzira što u Švicarskoj žive 4 nacije (jedna više nego u BiH) i što sve govore različitim jezicima; i švicarski Nijemci i švicarski Francuzi i švicarski Italijani i Retoromani ne kažu za sebe prvo da su nešto od toga nego da su Švicarci i ne smatraju svojom domovinom Njemačku, Francusku i Italiju, nego Švicarsku. Prema tome, ni ja ni bilo ko ne može reći da su Švicarci Nijemci. Ali ima jedna kvaka tu: to jesu 4 nacije (i 4 jezika čak), ali su svi iste vjere (ili barem velika većina). A kod nas su 3 naroda i 3 vjere (a jedan jezik, praktično; na stranu sitne razlike u pravopisima). I bio je rat među njima. Pitanje za razmišljanje: jesu li osnova sukoba bile različite nacionalnosti ili različite vjere (Švicarci, npr., nisu ratovali među sobom, a 4 su naroda i 4 jezika)? Pitanje br. 2 za razmišljanje: zašto nakon agresije na BiH veći dio bh. Hrvata i Srba ne smatra BiH svojom domovinom ako su u njoj rođeni, odrasli i ostvarili karijere? To baš nije bio slučaj kroz historiju. Sve do polovine ili kraja 19. stoljeća bosanski katolici i pravoslavci nisu se nazivali ni Hrvatima ni Srbima, nego Bošnjacima (u značenju "Bosanci"). Bosanski franjevci kroz cijeli srednji vijek širili su katoličku vjeru medu bogumilima, ali ne i hrvatstvo, dok pravoslavaca praktično nije ni bilo u Bosni sve do pada Bosne pod tursku vlast. No, u 19. stoljeću stvar se promijenila i bosanski katolici preimenovali su se u Hrvate, a pravoslavci u Srbe. I tu leži korijen sukoba, nesporazuma, nesuglasica u vezi s nacionalnostima u BiH. Do tog perioda u BiH nije postojao naziv "Hrvat" koji se odnosi na bosanske katolike. Pitanje br. 3 za razmišljanje: zašto ili kako su se bosanski katolici tek nekad u 19. stoljeću sjetili da su zapravo Hrvati, a živjeli su tu i širili katoličanstvo 5, 6, 7 ili koliko već stoljeća i nazivali se Bošnjanima, Bošnjacima i sl. (čak su neki i jezik nazivali bosanskim), bez ikakve prisile, tačnije, uz sultanovu dozvolu da slobodno djeluju? Slično važi i za bosanske pravoslavce. Otkud ta nagla promjena nakon stotina godina? Ne izmišljam ovo iz glave već je to poznata stvar iz historije. Hrvatski historičar Tomislav Raukar kaže: "U srednjovjekovnim bosanskim vrelima, prije svega u njihovu nazivlju, nema izričitih potvrda o nazočnosti hrvatskoga stanovništva na području bosanske države... Dapače, ni na nekim dijelovima hrvatskoga kraljevstva u srednjem vijeku nije bilo hrvatskoga imena. Primjerom je srednjovjekovna Sclavonia ili Slovinje." Valjda jedan Hrvat, k tome još historičar, ne bi negirao postojanje vlastitog naroda na bilo kojem području. Dalje, dr. Nada Klaić (također Hrvatica i priznato ime u istraživanju historije južnoslavenskih zemalja) došla je do sljedećeg zaključka: "...No, ove nevješte projekcije o srpstvu Bosne vrijede isto koliko Šišićevo dokazivanje o hrvatstvu Bosne. Međutim, nekritički izvještaj Konstantina Porfirogeneta o Sklavinijama može poslužiti kao podloga za zaključke samo onom historičaru kome nije odveć stalo do historijske istine. On je uglavnom iste vrijednosti kao i Dukljaninove vijesti o vladanju hrvatskih ili srpskih vladara nad Bosnom. To su tek povremeni izleti susjednih vladara koji nisu niti su mogli izmijeniti stoljetni položaj bosanskih zemalja jer su one bez Hrvata i Srba odavno išle svojim, od njih posve odijeljenim putem. Carevi podaci za taj posao ne mogu biti mjerodavni, a još manje vješta konstrukcija barskog nadbiskupa koji piše sredinom 12. stoljeća..." (Srednjovjekovna Bosna – politički položaj bosanskih vladara do Tvrtkove krunidbe, Zagreb, 1989). Također, fra Ivan Frano Jukić, koji je koristio pseudonim Slavoljub Bošnjak, u svom proglasu 1848. godine zapisao je: "Mi Bošnjaci njekad slavni narod sad jedva da smo živi; nas samo kao ocenutu glavu od stabla slavjanskog gledaju priatelji naukah i žale nas... Vrime je da se i probudimo od dugovične nemarnosti; dajte pehar, te carpite iz studenca pomnje mudrost, i nauk; nastojte da najpred naša serca očistimo od predsudah, fatajmo za knjige i časopise, vidimo što su drugi uradili, te i mi ista sredstva poprimimo, da naš narod prosti iz tminah neznanstva na svitlost istine izvedmo." Kao što vidiš, ovo nije moje mišljenje nego historijske činjenice na koje mnogi odmahuju rukom. A moje je mišljenje da je Bosna i Hercegovina zemlja svih onih koji je smatraju svojom domovinom, nevezano za njihovu nacionalnost/vjeru (pošto je to kod nas među običnim narodom poistovjećeno). Po Ustavu je sastavljena od 2 entiteta i 3 konstitutivna naroda: Bošnjaka, Hrvata i Srba. No zanemaruje se da taj Ustav nije donijela skupština nego su ga nametnule svjetske sile u Daytonu, tj. nije izraz volje naroda. A ta volja, koja je na referendumu 1992. dovoljnom većinom glasila da se BiH osamostali kao cjelovita država svih njenih građana (niko nije spominjao nikakve entitete ni konstitutivne narode, a, opet, nisu samo Bošnjaci/muslimani glasali za nezavisnost), nakon 3-4 godine užasnog rata (a koji rat nije užasan?) postala je nešto sasvim suprotno i ostala takva do danas i ko zna koliko će još ostati. Znači, ispada da je jedan dio Hrvata (ne svi, naravno) koji su glasali za nezavisnu i cjelovitu BiH 14 mjeseci nakon toga počeo ratovati protiv onoga za šta je glasao (a možda ti i nisu glasali za nezavisnost). Mene, majku i sestru doslovno su jedna obična vrata dijelila od toga da nas HVO 9. maja 1993. odvede u logor na Heliodromu (samo su ih trebali otvoriti, ali nisu jer im je žena iz susjednog stana, Hrvatica, rekla da tu nema niko, iako je znala da smo tu), a kome je bila kriva jedna obična domaćica s dvoje djece? Nemoj me pogrešno shvatiti – kako god osuđujem zločince iz redova Hrvata, tako isto osuđujem i zločince koji su Bošnjaci i Srbi - ništa mi nisu draži jer ljudskost i pravdu treba staviti iznad svega, uključujući i naciju. Dalje, ne negiram niti mogu niti želim negirati identitet Hrvata, a ni Srba i Bošnjaka u BiH (uostalom, vidio si da je mojoj porodici u kritičnom trenutku pomogla upravo Hrvatica). Daleko od toga. Samo pokušavam ukazati na neke stvari koje su iz prošlosti, ali se odražavaju na sadašnjost, a često se zanemaruju, tj. da se bh. Hrvati i Srbi nisu tako identificirali kroz cijelu historiju BiH, nego u posljednjih 150 godina. Dotad su i sami sebe nazivali drugim imenima. Pošto sam samo običan skroman čovjek s ograničenim znanjem, naravno da mogu pogriješiti u tome i iskreno se izvinjavam ako negdje pogriješih (i nije mi problem priznati grešku), jer nemam lošu namjeru ni prema kome. Da je imam, blokirao bih te, npr., a ovo sve obrisao i bila stvar (šala, šala - da ne ispadne sve u nekom teškom tonu). :-)) Svako ti dobro (iako si se opet zaboravio potpisati). :-) -- Kukac 16:18, 11 septembar 2011 (CEST)

Bilo bi dobro dodati link na wikiquote.

, hvala na dojavi --Munja (razgovor) 01:04, 14 mart 2017 (CET)


Razgovor:Dragan Zelenović

@Palapa: Ovo ostaje prekratak članak, te bi ga zato ipak označio za brisanje. Ali može se proširiti tekstom sa sajta koji si upravo dodao kao referencu. -- Edin(r) 12:23, 25 maj 2015 (CEST)

To ti otprilike hoću reći. Ovoj kategoriji se mora dati šansa--palapabosnia (razgovor) 14:23, 25 maj 2015 (CEST)

:@Palapa, mislim da je Edinwiki govorio uopćeno. Nema veze nijedna kategorija, nego minimum veličine članka koji bi treba biti. Ako se o nekoj temi ne može napisati više od 3 veće rečenice, onda ta tema nije za enciklopedije. --سلام - C3r4r2d2 14:27, 25 maj 2015 (CEST)

::Razumijem vas obojicu, poznat je kriterij šta može ostati.--palapabosnia (razgovor) 14:31, 25 maj 2015 (CEST)


Razgovor:Fatmir Sejdiu

Niste naveli da govori srpski jezik, odnosno da ga zna :)


Razgovor:Federico Fellini

Da li je tvorba pridjeva "jungovski" pravilna za sljedbenike Jungove analitičke psihologije? Mislim da bi tvorba "jungova" bila za ukazivanje direktno na Junga (npr. Jungova kuća) AnToni(R) 16:32, 27 januar 2023 (CET)

Dobro misliš. :-) KWiki (razgovor) 22:21, 27 januar 2023 (CET)


Razgovor:Ico Voljevica

U ovakvim se slučajevima koristi poznatije ime. Nije se zvao Ismet Ico V. Nego ili samo Ismet ili samo Ico!--AnToni(R) 14:54, 18 novembar 2021 (CET)


Razgovor:Ivan Franjo Jukić

Podatak o ilirskom pokretu je referenciran i ne treba da se briše!--AnToni(R) 21:54, 2 april 2022 (CEST)
Podatak o bošnjaštvu Antuna Kneževića je također referenciran i ne treba da se briše! Mrjazz123 (razgovor) 10:17, 18 april 2022 (CEST)

Antoni po kom osnovu s Ivan Granjo Jukić hrvatski književnik kada je zastupao ideju bošnjaštva, doduše reduciranog na kršćane ali ni u jednom trenutku nije govorio da je hrvat. Ne možeš Maka Dizdara proglasiti hrvatskim književnikom a Jukiću osporavati bošnjački. To nije u redu. Panassko (razgovor) 19:42, 25 novembar 2022 (CET)

Vidi linkovanu referencu! AnToni(R) 19:44, 25 novembar 2022 (CET)
Vidio sam, međutim to je u suprotnosti sa onim što je Jukić govorio i zastupao. Smatram da se treba dopustiti da se clanak dopuni ibsa ovim dijelom njegove biografije. Mislim da je bitnije kako se ko izjašnjavao a ne da se nasilu trpa u drugi tor. To bi bilo isto da sada Emira Kusturicu zovemo bošnjačkim režiserom a on za sebe kaženda je Srpski. Dakle njegova izjava bi morala imati prednost nad references hrvatske enciklopedije, koja očekivano zastupa interese hrvata u ovom slučaju.  Panassko (razgovor) 19:53, 25 novembar 2022 (CET)

Ne znam koja izjava? Mi na Wikipediji ne iznosimo zaključke nego referenciramo izvore! Šta tu nije jasno? Ko se na silu trpa? Samo sam referencirao natuknicu sa enciklopedije. O Kusturicu se raspravlja na njegovoj stranici--AnToni(R) 20:01, 25 novembar 2022 (CET)

:@AnToni Izgleda da je tebi jedini zadatak ubacivanje, po nekim načelima, u svaki članak koji se tiču bosanskih franjevaca i bosanske književnosti, prefiks "hrvatski", koji možda postoji u ešalonu ideologa, u promicanje nekih svojih ciljeva i ideja. Ivan Franjo Jukić, koji je pisao pod pseudonimom "Slavoljub Bošnjak", i kao rođeni Banjalučanin, ne može nikako biti "hrvatski književnik" jer je njegov rad direktno vezan za bosanskohercegovačku književnost i historiografiju. Pored toga, vidim da si napisao da je on bio pristalica tzv. "ilirskog pokreta", a temeljni cilj ovog pokreta je bilo širenje hrvatske nacionalne svijest. Kao što sam ti već ranije danas rekao, fra Martin Nedić (Stanje redodžave Bosne Srebrene poslje pada kraljevstva bosanskoga pak do okupacije u četiri vijeka", str. 23. Đakovo, 1884) je za Ivana Franju Jukića rekao sljedeće: "Za čudo, da Jukić u nijednom djelu sebe nenazva sinom naroda hrvatskog, a zašto? zato jer je i za živa Jukića ime "Hrvat" glede Bosne u snu boravilo". Dakle njegov savremenik jasno ističe da u nijednom djelu Ivana Franje Jukića nema dokaza o navodnom hrvatstvu. Možda ja grešim, tako da navedi mi neki citat Jukića gdje on sebe predstavlja kao Hrvata i kao hrvatskog književnika. Dok čekam ovaj odgovor da te podsjetim šta je Jukić zastupao:

:"Mi Bošnjaci njekad slavni narod sad jedva da smo živi nas samo kao očenutu glavu od stabla slavjanskog gledaju priatelji naukah i žale nas.... Vrime je da se i probudimo od dugovične nemarnosti; dajte pehar, te carpite iz studenca pomnje mudrost, i nauk; nastojte da najpred naša serca očistimo od predsudah, fatajmo za knjige i časopise, vidimo što su drugi uradili, te i mi ista sredstva poprimimo, da naš narod prosti iz tminah neznanstva na svitlost istine izvedmo." (Miroslava Miljanović, Aleksandar Ljiljak, Ivan Franjo Jukić: Dokumentarna građa, str. 54)

:"Bošnjak"...Ja pod ovim imenom razumijem sve Bošnjake u svoj Bosni, Hercegovini, Krajini, Posavini, Podrinju i Prekodrinju, mi smo svi Bošnjaci, ova cijepanja nas i jesu do ništa dotjerala. Pod ovim imenom razumije se kod nas u Bosni i kršćani grčkog vjerozakona. Rišćani i Kršćani, to je svak vidi sve jednog korijena samo što se drukčije izgovara" (Ivan Jukić, Putopisi i istorijsko-etnografski radovi, str. 214)

:U historiografiji je već odavno ustanovljeno da je Jukić i mnogi drugi bosanski franjevci bili ideolozi bošnjaštva i kao takav on (i mnogi drugi franjevci gdje si dodao prefiks "hrvatski"), ne može nikako biti "hrvatski književnik".  O tome se govorilo u navedenih knjigama.Pejić, Marko, (2004), Doprinos bosanskih franjevaca društveno-kulturnom identitetu bosanskohercegovačkog društva u periodu 1878-1918. godine, str. 182Hrvatska enciklopedija: Boja-Cleveland, 1942, str. 168Knežević, Antun, (2009), Kratka povjest kralja bosanskih, str. 8-9, Dobra knjigaSrećko Džaja, Spisateljstvo bosanskih franjevaca i bosnicititet  Grijak, Zoran, (2001), Politička djelatnost vrhbosanskog nadbiskupa Josipa Stadlera, str. 142Jelenić, Julijan, (1915), Kultura i bosanski franjevci, str. 615, SvjetlostGavranović, Berislav, (1935), Uspostava redovite katoličke hijerarhije u Bosni i Hercegovini 1881. godine, str. 33Imamović, Mustafa, (1996), Bošnjaci u emigraciji - Monografija Bosanskih pogleda 1955-1967, str. 20Hadžijahić, Muhamed, (1990), Od tradicije do identiteta: geneza nacionalnog pitanja bosanskih muslimana, str. 33Imamović, Enver, (1998), Porijeklo i pripadnost stanovništva Bosne i Hercegovine, str. 34Banac, Ivo, (1992), Protiv straha: članci, izjave i javni nastupi, 1987-1992, str. 134Truhelka, Ćiro, (1930), Jedno zanimljivo pismo bosanskog historičara fra Ante Kneževića, str. 227-233, Narodna StarinaImamović, Mustafa, (1998), Historija Bošnjaka, str. 376

:Zbog upornog i namjernog pisanja pogrešnih informaciji na Wikipediji na bosanskoj wikipediji, morat ću te prijavit Fondaciji jer ovakvo falsifikovanje historijskih činjenica i zloupotrebe položaja mora prestati. Širenje vlastitih teza je zabranjeno na Wikipediji.

:Ostali admini bi se trebali trebali pridružiti raspravi i ukloniti sadržaje gdje su se pisale ove nebuloze. Ovo je ozbiljna tema i ne bi se trebala ignorisati @KWiki @Mhare @Palapa @Semso98 @Srđan Mrjazz123 (razgovor) 21:24, 25 novembar 2022 (CET)

::Ne ubacujem ja, da je netko hrvatski pjesnik, nego ti to izbacuješ iz članaka! Reference su navedene, tako da ne vidim u cemu je problem? AnToni(R) 21:37, 25 novembar 2022 (CET)

:::Iz tvoje posljednje izmjene na članku se vidi da si napisao da je "hrvatski pjesnik", i kada sam ja to izbacio iz ovog članka? Problem je očigledno svojatanje i falsifikovanje bosanske historije. Na osnovu čega je jedan rođeni Bošnjak iz Banja Luke, koji se bavio pisanjem historije, geografije i kulture Bosne i Hercegovine i Bošnjaka, organiziranjem školstva u Bosni i koji je pokrenuo prvi bosanskohercegovački časopis "hrvatski pisac". Ignorišeš moja ranije pitanja i braniš se time što je u nekim antalogijama napisano da je Hrvat? Mrjazz123 (razgovor) 22:01, 25 novembar 2022 (CET)

::::Navedeno je da Jukić hrvatski pjesnik na osnovu reference iz Hrvatske enciklopedije, mrežnog izdanja, Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža! Treba li u članku da stoji nečije mišljenje (tvoje....?) ili da se referencira enciklopedija, koja ima značaj i u odnosu na Wikipediju. Wiki nije mjesto za proklamaciju političku gledanja, ideja i sl. Stvar jasna i diskusija  za merne završena! Ukoliko imaš problema da je Jukić hrvatski pjesnik, obrati se Leksikografskom zavodu Miroslav Krleža! AnToni(R) 22:08, 25 novembar 2022 (CET)

:::::Ne pitam šta pišu hrvatske enciklopedije, nego na osnovu čega iz njegovog književnog i naučnog rada Ivan Franjo Jukić je svrstan u hrvatsku književnost i gdje se kod njegovih djela uočava pripadnost ilirskom pokretu - tj. gdje je on isticao hrvatstvo. Već sam ti citirao njegove riječi gdje se uočava bošnjaštvo. Ako nemaš odgovor nemoj se ni upuštati u ove teme. Kada sam ja pisao o bošnjaštvu franjevaca (iako sam citirao mnoge izvore) ti si ih uklonio i dodao da su oni bili "hrvatski" (...). Koji je problem da se piše o bošnjaštvu? kada budem ponovno napisao podatke o bošnjaštvu franjevaca nemoj mi ukloniti izmjene, jer cu ja ukloniti tvoje. Nije ovo samo wikipedije za tebe da brišeš ono što ne odgovora tvojim personalnim načelima, a da širiš neke svoje vlastite ideje. Ti si svakako prvi počeo brisat sadržaj sa mojih članaka, a ne ja.

:::::Osim toga, nisam jedini koji se žalio na tvoju aktivnost na wikipediji!

:::::P.S. na hrvatskoj wikipedije su me izgleda banovali što sam za "Bosansko-turski riječnik" Muhamed Hevaji Uskufije iz 1631. godine napisao da taj riječnik nije bio bošnjački (kako oni pišu) nego bosanski. Iako se sami riječnik naziva "bosanski" i pisac svoj jezik "bosanskim", to nije bilo dovoljno da se ubijede falsifikatorima. Sve sam već objasnio

:::::Na srpskoj wikipediji su me banovali jer sam za Petra Ohmučevića napisao da je bio Bošnjanin (iako na njegovom rodoslovlju piše tako). Teško je sa njima se raspravljat Mrjazz123 (razgovor) 22:55, 25 novembar 2022 (CET)

:::::: Blokiran si zbog vandalizma! Treba svako da trpi vandalizam?--AnToni(R) 23:43, 25 novembar 2022 (CET)

Blokiran si oba puta zbog vandalizma! Na Meti su to i spomenuli, jer si htio promijeniti ime, pa ti nisu omogućili. A na ovom te se projektu tolerišezašto?, ali je pitanje koliko dugo?  Ako te ne interesuje šta pišu druge enciklopedije, na koje se Wikipedija referencira, onda ti ovdje nije mjesto, nego na klixu! Ne diskutujem ovdje o tvojim tezama, čak da su i tačne, jer pobijaš osnovna pravila Wikipedije, te iznosiš svoje teze, koje me ne interesuju. Jukić je referenciran na enciklopedijski izvor, a to što tebi ne odgovara, je tvoj problem.--AnToni(R) 23:04, 25 novembar 2022 (CET)

:Promjena username-a nema veze sa blokadom. Jednostavno mi se više sviđa MrJazz1894, nego Mrjazz123 (što sam i obrazložio). Inače je mnogo teško uočiti razliku između dva usernamea.

:Na ovom projektu ne vidim da li se iko (osim tebe) žalio na moj rad. Čak mi je kolega Nerko65 jednom rekao da mi se sviđa moj doprinos na wiki, a kolega Kwiki se često zahvali na izmjenama. Nisi imao problema kod svih ostalih 60+ članaka koje sam napisao (a koje se tiču historije BiH) nego jedino nekoliko članaka u kojima sam u 1-2 rečenice pisao o bošnjaštvu. Dakle, sve što napišem, citiram izvorima i ne mogu nikako biti "vlastite teze" i "vandalizam". Ako ne želiš diskutovati o Jukiću i njegovom spisateljskom radu (još uvijek izbjegavaš odgovor) onda ne moraš se ni javljati. O ovim nacionalistickin raspravama Ivan Jukic je nekad davno dobro rekao: "mi smo svi Bošnjaci, ova cijepanja nas i jesu do ništa dotjerala".

::No onome, ko ne poznaje ove stvari, i briše iz neznanja, preporučujem da se na pača u članke o historiji.- Laku noć Mrjazz123 (razgovor) 23:11, 25 novembar 2022 (CET)

::: Ja preporučujem da se korisnik drži pravila Wikipedije i svoje sadržaje referencira s relevantnih istovrijednih enciklopedija ili izvora, te da ne iznose naručena političke teme, ili vlastite teze i razmišljanja. Za to postoje drugi oblici komunikacije, a Wikipedija je projekat, na komu se to ne dozvoljava. Nadalje poturanje nekakvog "bošnjaštva" Jukiću, u cilju promicanja političkih ciljeva sfera, u kojima se krećeš, neće biti dozvoljeno na Wikipediji. Ima za to klix, stav, poskok... i slični!--AnToni(R) 23:43, 25 novembar 2022 (CET)
Ima izvor gdje Jukić kaže mi bošnjaci, to mora biti jače od reference hrvatske enciklopedije, podvlačim hrvatske.  Panassko (razgovor) 20:03, 25 novembar 2022 (CET)

Je li to zabranjeno referenciranje sa hrvatske enciklopedije Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža? Ima li neka enciklopedija s boljim izvorima? Da koristimo blogove: klix.ba, stav, poskok... ili tamo neke Jahje? AnToni(R) 20:07, 25 novembar 2022 (CET)

Na Wikipediji se ne koriste primarni izvori, što su u ovom slučaju izjave Jukića. Arnel  (razgovor) 20:11, 25 novembar 2022 (CET)
Cekajte ako dobro razumijem nije bitno sta za sebe kaze Jukić iako imamo primarni izvor nego sta o njemu kaze jedan od autora enciklodlpedije? Meni je ovo čudno.
Evo knjige pogledati str.214.
https://digital.bgs.ba/putopisi-i-istorijsko-etnografski-radovi-ivan-frano-jukic-izbor-i-redakcija-kecmanovic-ilija/
 Panassko (razgovor) 20:17, 25 novembar 2022 (CET)

Upravo tako. Arnel  (razgovor) 20:19, 25 novembar 2022 (CET)
Ako dobro razumijem kada izađe bosanska enciklopedija ako bilo koga od ovih koje hrvatska enciklopedija zove hrvatima sada nazove bošnjacima promijeniti ceno ovdje sta su bili? Panassko (razgovor) 20:19, 25 novembar 2022 (CET)

Wikipedije nemaju nikakve povezanosti sa državama. Mi se samo vodimo po pouzdanosti izvora. Arnel  (razgovor) 20:27, 25 novembar 2022 (CET)

O kakvoj je enciklopediji rijec? Mi smo na Wikipediji! AnToni(R) 20:32, 25 novembar 2022 (CET)
Podatak da je hrvatski pjesnik si referencirao iz hrvatske enciklopedije, meni je logičnije da je relevantniji izvor, ukoliko postoji, koje je neko nacionalnosti donese sama osobe nego sto neko napiše 150 godina kasnije. Tu naravno treba spomenuti i da je bošnjaštvo kako ga je Jukić vidio različito od ovog sada. To je sve historija i ne vidim potrebu da se on sada proglašava hrvatskim pjesnikom. Na kraju krajeva radite kako miskite da treba, ja sam svoje mišljenje iznio. Panassko (razgovor) 20:39, 25 novembar 2022 (CET)

Hvala na komentaru! Na Wikipediji se slijede pravila referenciranja s relevantnih izvora, a vlastite teze se ne iznose! Svako ima pravo na vlastito misljenje, ali se ovdje radi da mi prenosimo i povezujemo informacije, koje su vec u nekim enciklopedijama navedene. To je to! AnToni(R) 20:54, 25 novembar 2022 (CET)

: en wikipedia kaže: "was a Bosnian writer and Franciscan friar from Bosnia and Herzegovina". Da ne bi bilo galame, napišemo i mi isto i ćao. Ako baš neko hoće da ubacuje i druge "nalaze", može u posebnom odjeljku, ali ne u uvodu. Isto i za Maka palapabosnia (razgovor) 22:00, 25 novembar 2022 (CET)
Ovo što @palapabosnia kaže je meni sasvim razumno. Panassko (razgovor) 22:15, 25 novembar 2022 (CET)

Ili da obrišemo članak i preusmjerimo ga na en.wiki, jer se nekome ne sviđa da je Jukić bio hrvatski pjesnik? De malo razmislite šta pišete! I pokušajte shvatiti koja su osnovna pravila Wikipedije. Logici kojom neki od vas razmišljaju, nema mjesta na globalnom projektu. Trn je u oku, da je neko bio hrvatski pjesnik, a članak ima 20 rečenica... a to nikome ne smeta! AnToni(R) 22:20, 25 novembar 2022 (CET)
+ eng wiki nema problem da se navede citat koji je @MrJazz123 spominjao mi bošnjaci...ne znam zasto je nama sporno jer sam po historiji stranice vidio da se to brisalo. Panassko (razgovor) 22:18, 25 novembar 2022 (CET)

Na članku en.wiki doslovno piše da su potrebni dodatni izvori. Pa nije ni tamo sve zlatno. Arnel  (razgovor) 22:25, 25 novembar 2022 (CET)

: Ne može en.wikipedija bs.wikipediji biti izvor da bi se udovoljlo Mrjazz123u, koji je inače bio blokiran na dva projekta, a trenutno je trajno blokiran na jednom.--AnToni(R) 22:31, 25 novembar 2022 (CET)

:: a promjene na en.wiki pravi Mrjazz123 i slični njemu...--AnToni(R) 22:35, 25 novembar 2022 (CET)

:::na članku o Jukiću na eng.wiki sam napravio jednu izmjenu... Mrjazz123 (razgovor) 22:57, 25 novembar 2022 (CET)

:::Također, na eng wiki izgleda niko nema problema oko bošnjaštva franjevaca (o čemu se više puta pisalo - od strane drugih ljudi), samo kod tebe. Svakako taj članak nisam ni nešto posebno uređivao, niti me zanima mnogo. Mrjazz123 (razgovor) 23:00, 25 novembar 2022 (CET)

::::Ukoliko imaš neka razmišljanja o en.wiki, obrati se na stranici za razgovor na tom projektu. Ovdje to nije tema AnToni(R) 23:07, 25 novembar 2022 (CET)

:::Nažalost kratak sam sa vremenom. Ovakav način diskusije ne vodi ničemu. Ja ne mogu učestvovati u zidovima teksta kako bih administratorima objasnio da ako jedan izvor nešto kaže ne mora značiti da je to konsenzus nauke i historiografije, i drugim korisnicima da izvor "mi bošnjaci" i "on je rekao" ne može biti korišteno u jednoj enciklopediji, a što ova otvorena online enciklopedija jest. Malo isčitavanja o nekim smjernica o izvorima nije loša ideja pa preporučujem uključenima u ovoj nesuvisloj raspravi, @AnToni, @Mrjazz123, @Panassko da pogledaju neke usvojene smjernice o izvorima: Wikipedia:Pouzdani izvori i Wikipedia:Bez originalnog istraživanja Korištenje civilizovanog razgovora na Stranici za Razgovor prije promjena također nije loša ideja. Ako ćemo se gađati referencama samo da bi izmijenili etnički / državni prefiks u uvodniku članka neke osobe, onda smo zaglibili. Jer budite sigurni, možemo za mnogo osoba iz ovog perioda danas naći literaturu gdje se za istu osobu mogu naći tri nacionalne odrednice. Primjećujem nedostatak razumijevanja nekih stvari o izvorima i korištenju istih. Haris (razgovor) 23:12, 25 novembar 2022 (CET)

::::Samo reci svom kolegi Antoniju da ne uklanja sadržaje koje napišem, a da ja neću ni njemu. Nećemo prihvatiti jedno, a drugo brisat i ignorisat

::::Dobro si ovdje rekao: "Jer budite sigurni, možemo za mnogo osoba iz ovog perioda danas naći literaturu gdje se za istu osobu mogu naći tri nacionalne odrednice". To je problem kod izvora. Danas za svakog Bošnjaka kroz historiju možete naći u literaturi da je "nešto drugo". Kad pokušam popraviti to, eto rata izmjena sa Antonijom. Ne ide ovo ovako... Mrjazz123 (razgovor) 23:19, 25 novembar 2022 (CET)

:::::Administratori nisu iznad običnih korisnika. Molim vas isčitajte pravila, pa probajte civilizirano doći do zaključka postoji li dovoljno težine u izvorima koji ga svrstavaju u hrvatski književnički korpus. Ako ima, treba i to spomenuti na odgovarajući način jer se radi o značajnoj manjinskom pogledu na stvar, u skladu sa Wikipedia:Neutralnost. Kako doći do konsezusa, nisam siguran s obzirom na način komunikacije koji ste svi ispoljili do sada. Haris (razgovor) 23:38, 25 novembar 2022 (CET)

Pošto se ne možemo dogovoriti oko određenog sadržaja i da bi se spriječio daljnji sukob izmjena, predlažem da se u ovaj članak (i drugi o franjevcima) ubaci sljedeći tekst. Direktno sam citirao mišljenja historičara o ovome pa da ne bude da sam "iznosio vlastite (političke) teze"
"Prema mišljenju Ignacije Gavrana, Ivan Franjo Jukić je bio pristalica ilirskog pokreta, dok je prema Marku Pejiću Jukić bio jedan od ideologa bošnjaštva iz redova bosanskih franjevaca: "Bošnjaštvo, tj. bošnjačku tradiciju zajedništva naših naroda je moguće uočiti kod mnogih franjevaca i to ne samo iz njihovih spisa nego i njihovog osobnom angažmana u promoviranju i zaživljavanju ove ideologije na našim prostorima. Najbrojmo samo neke franjevce zanesene ovom ideologijom: Matija Divković, Stjepan Matijević, Mijo Radnić, Filip Lastrić, Martin Nedić, Ivan Franjo Jukić i Antun Knežević. Za ovu posljednju dvojica Bošnjaci su bili bosanskohercegovački katolici, pravoslavni i muslimani." (Reference će biti navedene u članku)
P.S. svako uklanjanje sadržaja sa članaka se smatra vandalizmom i zabranjenj je! Mrjazz123 (razgovor) 13:43, 26 novembar 2022 (CET)

Dio od Gavrana je već referenciran, a ne znam da postoji neka definicija bošnjaštva? To bi se kao sad definisalo da u Bosni i Hercegovini zapravo nisu postojali Hrvati i Srbi, nego su oni odnekud došli. A samo su Bošnjaci živjeli, jer je nekad neki fratar, vjerovatni u skladu s jezikom, stanovnike Bosne nazvao Bošnjacima. A svu ćemo historiografiju i leksikografiju "zabraniti" i sve osobe iz BIH nazivati Bošnjacima? Da se neko ne bi osjećao povrijeđen. Već sam napomenuo da tzv. "franjevačko bošnjastvo", nema nikakvu povezanost s današnjim pojmom, te poistovjećivanje tih pojmova je nenaučni pristup historiji, a da ne kažem da je trend aktualnih političkih struktura, koje bi svakog Hrvata i Srbina, pa i fratre i htvatske pjesnike pretvorili dekretom (opaskom u članku) u Bošnjake. To je politički revizionizam historije i neće se moći poturiti na Wikipediji. AnToni(R) 13:57, 26 novembar 2022 (CET)

:Ne znam da li postoji neka defenicija ilirskog pokreta (iako sam Nedić negira Jukićevu umiješanost u takve ideologije kao i sami Jukić u svojim djelima). Prema viđenjima samog Jukića, Bošnjaci su mu bili i bosanski katolici, pravoslavci i muslimani - dakle to je on promovirao. O tome upravo govori Marko Pejić (Doprinos franjevaca...), Julijan Jelenić (Kultura i bosanski franjevci). Čak je i hrvatska Proleksis enciklopedije o tome govorila ovdje.Hrvatska enciklopedija: Boja-Cleveland je još 1942. godine definirala bošnjaštvo i istakla da je: "najveći zastupnik nacionalnog bošnjaštva među bosanskim katolicima fra Anto Knežević" (str. 168) itd. itd. O nacionalnim tendencijama i sličnim temama koje su se dešavale tokom 19. vijeka pisao je opširnije Muhamed Hadžijahić (Od tradicije do identiteta-geneza nacionalnog pitanja bosanskih muslimana, Zagreb 1990). Ne vidim šta je kod ovoga "nenaučno". Takve su bile ideologije u 19. stoljeću, koje možda iz današnje perspektive izgledaju zbunjujuće, ali to je historija koja se prihvata bez obzira kako se osjećao s tim. Nigdje se ne poistovjećuje pojam Bošnjak u 21. vijeku i pojam Bošnjak u 19. vijeku, govorim iz njihove perspektive. Pošto je historiografija kontradiktorna što se tiče Jukićevih ideologija želim prezentovati oba mišljenja, a ne može se prihvatiti jedno, a drugo mišljenje odbacivati i nazivati "političkim temama" (?!). Ne bavimo se mi historiografijom da kritički analiziramo jesu li mišljenja historičara i naučnika "političke teme". To je kršenje pravila. Pogledaj: Wikipedia: Konsenzus, Wikipedia: Neutralno gledište Mrjazz123 (razgovor) 14:49, 26 novembar 2022 (CET)

:: Proleksis enciklopedija je ona što se dobijala besplatno ako se kupe novine na trafici? A i Hrvatska enciklopedija: Boja-Cleveland je pisana u vrijeme NDH, pa se može uzeti s rezervom. Za franjevce je autoritet Gavran, a on ne spominje nigdje "bošnjaštvo" šta god to značilo. Da koristimo "Mein Kampf" o članku o nacizmu? A na osnovu izjave  Marka Pejića ili nekoliko njegovih rečenica, se nemogu bosanski (a ne bošnjački  - kako si ti svojevremeno mijenjao) fratri i hrvatski pjesnici preimenovati u Bošnjake, k tomu, da je Enciklopedija s trafike još i referenca. Ponavljam: zbog istih razloga su te dva puta blokirali i imali su pravo, jer su na vrijeme prepoznali kakve ciljeve imaš! Komentar kolege sa sr.wiki koji te je blokirao: "налог искључиво намењен за вандализам"; a na drugom projektu si blokiran zbog prosipanja istih teza o nepostojanju Hrvata u Bosni i Hercegovini. Prestani s iznošenjem vlastititih ili naručenih teza! To je zabranjeno!--AnToni(R) 15:06, 26 novembar 2022 (CET)

:::Za te blokade za navodnog vandalizma sam ti više puta objasnio i nemoj iznositi laži o meni da sam pisao o nepostojanju Hrvata, i da iznosim "vlastite ili naručene teze". Nauči razliku između "vandalizma" i citiranje historijskih izvora. Iznošenje laži je također zabranjeno

:::"Proleksis enciklopedija zasniva se ponajprije na tiskanom izdanju Opće i nacionalne enciklopedije u 20 knjiga koje je, uz leksikografsku potporu Leksikografskoga zavoda Miroslav Krleža, izradila tvrtka PRO LEKSIS. Glavni urednik toga izdanja Antun Vujić." Šta je sporno kod ove enciklopedij? Nema nikakve veze u kojem periodu je izašla enciklopedija, bitan je sadržaj i ne vidim kakve veze ima sa NDH (još ćeš reci da je enciklopedija nacistička?). Za franjevce je autoritet i Julijan Jelenić koji govori o ovim stvarima. A ispod možeš vidjet ukupno 13 referenci koje govore o ovim stvarima. Na osnovu jedne enciklopedije ne mogu se bosanski franjevci (koji inače govore o sebi kao Bošnjacima što je potvrđeno u historigrafiji i kod samih primarnih izvora) se nazivati hrvatskim.

:::Prvobitno si nazvao Jukića pristalicom ilirskog pokreta (širenje hrvatske nacije), a da nisi preko njegovih djela dokazao navedene teze.

:::Dakle, sve navedene stvari koji napišem citiram vjerodostojnim izvorima od mnogih priznatih historičara i naučnika uključujući sama djela Jukića (a ti se pozivaš na jednu enciklopediju) i ovo ne može nikako biti širenje vlastitih teza ili naručenih. Za onog ko iz neznanja uporno uklanja podatke u svrhu promoviranja nekih političkih ideologija ne očekujem mnogo dogovora i kompromisa. Ugodan ostatak dana. Ne moraš mi se više javljati ovo vodi nigdje. Mrjazz123 (razgovor) 15:31, 26 novembar 2022 (CET)

::::Jukicevi citati su primarni izvori. AnToni(R) 15:35, 26 novembar 2022 (CET)

:::::Nije moje da dokazujem, nego sam naveo Gavranov izvor da je surađivao s Ilirskim pokretom, kao i da je hrvatski pjesnik je referenciranja. Ja niti iznosim sto niti sto moram dokazivati. imaju reference, a što se to nekome ne sviđa, da u BiH zove i drugi, nije moj ni Wiki problem AnToni(R) 15:38, 26 novembar 2022 (CET)
@antoni to sto je @Mrjazz123 blokiran na srpskoj wikipediji nije relevantno za ovu diskusiju i ovdje ne vidim nikakav razlog za potenciranje istog osim Ad Hominem. Na toj wikipediji bosanski jezik se zove bošnjački jezik i ja sada da pokušam is praviti očit falcifikat dobio bih blok za vandalizam. Molim obojicu da se držite argumenata i da se po pravilima wikipedije dođe do konsenzusa.  Panassko (razgovor) 15:21, 26 novembar 2022 (CET)
Dodatno ne vidim da @MrJazz123 ovdje zelinda gura neke stavove, kako si naveo određenih političkih stranaka jer zeli da doda dva pogleda na zivot i rad Fra Jukića citirajući cijeli dio a ne skraćujući ga da izbaci onaj dio gdje je Jukićevo bošnjaštvo redukovano isključivo na kršćane bez muslimana. Ovaj dio historije nije crno bijelo pa treba enciklopedijskibdati uvid sveobuhvatno koliko smo za to u stanju I koliko su dostupni izvori. Panassko (razgovor) 15:27, 26 novembar 2022 (CET)

@Panassko, upravo to govorim čitavo vrijeme ali me čovjek ne razumije. Ono što ne odgovara njegovim ličnim načelima proglašava da su moje vlastitie ili političke naručene teze, vandalizam. Na tim wikipedijama može bilo ko dobiti blok ako određeni podaci ne odgovara njihovih političkim ideologijama. Na primjer na srpskoj wikipediji napišu da je Kraljevina Bosna bila srpska, stanovnici Srbi, jezik srpski, vladari srpski kraljevi/banovi i šta očekuješ od njih? Slično je i na hrvatskoj wikipediji gdje je bukvalno svaka historijska ličnost iz Bosne proglašavana Hrvatom, a kada se pokuša ispraviti dobiješ blok. Vidim da antoni to pokušava prenijeti u bosansku wikipedije! Preporučujem ti da ne pokušavaš išta promijeniti na srpskoj i hrvatskoj wikipedije jer će te samo blokirati za "vandalizam". Sretno sa dobrim radom :) Mrjazz123 (razgovor) 15:38, 26 novembar 2022 (CET)

:evo opet teze: Hrvat iz Vojvodine ureduje Wikipediju na bosanskom jeziku". AnToni(R) 15:39, 26 novembar 2022 (CET)


Razgovor:Karlo Paržik

Dali postoji ulica nazvana po njemu u Sarajevu ? ako ima dodajte...


Razgovor:Kralj David

Pošto su većinom govornici bosanskog jezika Bošnjaci-muslimani predlažem da se članak Kralj David preusmjeri na Davud. --Golden Bosnian Lily (r) 09:29, 20 januar 2016 (CET)

Složio bih se s tobom, ali ne iz razloga što si naveo, nego što je ipak bliže izvornom hebrejsko-arapskom nazivu (داوُد). --سلام - C3r4r2d2 12:22, 20 januar 2016 (CET)