Razgovor:Makedonci

Dodata neutralnost. Nazivanje Albanaca siptarima + tekst o tzv prisilnom albanizaniranju stanovnistva bez referenci i uporista u stvarnosti. --EmirA 00:02, 13 februar 2006 (CET)
Ako ti branis Siptara i neverujes mi da Makedonaca (Muslimana) su izlozeni velike Albanizacije narocito u zapadnjem delu Makedonije to je tvoji problem,ali neznas vistinu i stvarnost jer ne zivis u Makedoniji,a ja zivim i znam kakva je politicka situacija i znam te rabote jer statistika stanovnistva je dio mog posla.
To sto se ne svidja nekome stvarnosti je njegovi posao ali zahvalnoscu g-da Ismail Bojda, Ekrem Muaremoski i pocinutog istoricara Nijazi Limanovski koji saradjivaju sa MAKEDONSKIM nacionalnim organizacijama i partijama narocito u zastitu Makedonaca (Muslimana) iz Albaniacije!
Mozes razgovarati sa mnom na Makedonske Vikipedije jas sam clan pod nick MAKEDONEC (Македонец)

: Zdravo. Prvo mislim da je veoma neukusno to sto ti koristiš omaložavajuće i pogrdno ime za jedan narod kako u ovoj diskusiji tako i u samom članku. Drugo ja ne branim ni albance niti branim makedonce. Moj cilj je da članak bude napisan sa neutralne tačke gledišta. Sadašnji članak ne ispunjava kriterije za jedan ozbiljan enciklopedijski članak iz više razloga. Šta bih želio da vidim je ozbiljne reference koje potvrđuju tvoje navode:

:* da Torbeši sebe identifiraju kao makedonce a ne kao bošnjake. Popisom iz 1994 godine se 15 315 ljudi izjasnilo kao muslimani i 7 244 kao bošnjaci.

:* dokaze o "nasilnoj" albanizaciji stanovništva

: Dalje "nacija" kao pojam je nastala sa Napoleonom. Znači smješno je pričati o makedonskom vladaru Perdiki prije 2500. On nema ništa sa današnjim makedoncima. Mislim da bih najbolje bilo kad bih se članak sa engleske wikipedije preveo. Pozdravi --EmirA 00:49, 13 februar 2006 (CET)
Normalno je da Torbesi identifikovaju kao Makedonce jer su Makedonce i govore Makedonski jezik isto kao i ja,jedina razlika je izmedju reigija. Kad bi oni znali bosnjacko-srpsho-hrvatski kao maternji jezik tada oni bi bili bosnjaci jer i Makedoniji kao Bosnjaci se popisu Sandzaklije i imaju bosnjacik ptrezimena Harunovic,Redzepagic itd. A Torbesi imaju sa makedonski nastavak -ski ili -ov (pr.Muhamedoski u zapadnji deo Makedonije, Muhamedov u istocni deo)
Vidi drugarice ako ti mislis da Perdika nema nikakvu vezu Makedonskim narodu (a ima s grcima) varas se! Ja ne kazem da je on Makedonac kao ja ili danashnji Makedonci ali ima puno stvari koji vrzuju danashji i anticki Makedonci. Narocito u nekim morfolosko-jezicnim aspekata i osobeno u izgled danasnji i tadasnji ljudi jer naci ces mnogo malo Makedonaca koje lice na Slaveni (plavim kosom itd.). Etnogenezijski proces je bio sastaven (ovo je iz knige Ragjanjeto na Makedonskata Nacija iz 1974) od preko 90% Makedonskih sloveni a ostalo 8% Antickih Makedonaca (koji nimalo nisu slicne grke) i 2% Romeja!
Inaku da znas da Siptar ni je pogrdno ime jer oni sami sebe nazivaju Shqipёtar ili Shqipёs

Igor Janev je izdejstvovao priznanje Makedonije od SAD pod njenim ustavnim imenom Republika Makedonija.

su i Grci, stanovnici sjeverne Grčke, odn, njezine pokrajine Makedonije, pa bi trebalo dopisati neke stvari vezane za tu temu. Ako je članak o narodu treba da stoji Makedonci (narod), usput također ako je riječ o narodu, naciji Toše Proeski i Kaliopi Bukle ne spadaju u tu kategoriju, može ih se svrstati pod građani Makedonije, ali su po narodnosti ove osobe Vlasi (cincari, aromuni).--Rethymno (razgovor) 16:09, 21 januar 2015 (CET)

Makedonci su narod, po istoj logici, kao i Švicarci, Austrijanci. U Austriji postoje Gradišćanski Hrvati, Koruški Slovenci, Mađari, Sinti, ali se oni svi definišu kao Austrijanci. Makedonci su priznati (konstitutivni) narod u SFRJ, te mislim da ih nije potrebno (jezički ili geografski) razgraničavati. Jasna je historija nastanka makedonske nacije, ali nacije nastaju i nestaju, tako da ne bi trebali od toga praviti problem. Naravno u drugim jezicima, ova je primjedba na mjestu. No kad se u bosanskom, srpskom ili hrvatskom jeziku govori o Makedoncima, misli se na stanovnike Makedonije, a ja bih rekao čak i za Albance, kao državljane Makedonije. Slično je sa Švicarcima, koji jezično pripadaju njemačkoj ili nekoj drugoj jezičnoj grupi. Paralela sa Bosancima je tu - ali iz poznatih političkih razloga, trenutno nije na pravom mjestu! --AnToni(razgovor) 08:03, 22 januar 2015 (CET)
To je sve tačno, nego sam mislio da je tekst o Makedoncima u etničkom smislu, odn. onim osobama koje se etnički identifikuju sa pojmom Makedonac u današnje vrijeme. Realno govoreći Makedonija nije imala teritorijalni obim odn. neke svoje jasno definisane granice do ASNOM-a 1944. godine. Dijelovi su to Kosovskog vilajeta (sa sjedištem u Skoplju), Bitoljskog i Solunskog vilajeta, te je termin Makedonac sam po sebi već određena regionalna odrednica svih etničkih zajednica koje naseljavaju ovu oblast. Isto tako granice antičke Makedonije ne pokalapaju se sa granicom današnje države Makedonije, štaviše što se nje tiče u tim granicama su samo neki krajnje južni krajevi. Dakle, nepristrasnosti radi sam rekao da bi trebalo odvojiti pojmove Makedonci, koji se odnose na antički narod koji je postojao "nekada" i južnoslavensku etničku zajednicu koja sebe danas definira pojmom Makedonci i ništa više. Slažem se u svemu i nemam ništa ni za ni protiv jednih ili drugih.:)--Rethymno (razgovor) 12:03, 22 januar 2015 (CET)

Diskusija je otvorena, a jedno rješenje ćemo naći! --AnToni(razgovor) 12:32, 22 januar 2015 (CET)

: Predložio bih da ovaj postojeći članak preuredimo tako da se odnosi na pojam Makedonci koji se u svakodnevnom govoru koristi za sve građane Makedonije. AnToni je u pravu, etnički Makedonci i ovi (postojeći članak) Makedonci su širi i uži pojam, a ako bi povukli paralelu sa BiH, to se malo razlikuje jer su u BiH Bosanci i Bošnjaci. Btw. nisam znao da Toše nije etnički Makedonac, jer se u članku na mk.wiki pojavljuje na ovom članku. --C3r4r2d2 12:36, 22 januar 2015 (CET)


Razgovor s korisnikom:Mirzali

Mirzali, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pisanje riječi u skladu sa standardom.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 01:22, 13 februar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Mirzali. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Mirzali~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:28, 17 mart 2015 (CET)


Svetlana, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pisanje riječi u skladu sa standardom.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 01:23, 13 februar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Svetlana Miljkovic. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Svetlana Miljkovic~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:34, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:51, 19 april 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Svetlana Miljkovic~bswiki


Razgovor s korisnikom:Vuk~bswiki

Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. --Harač 14:06, 14 februar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Vuk. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Vuk~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:36, 17 mart 2015 (CET)


Razgovor o šablonu:Infokutija jezik

Dodati parametar "karta" (i ako još nešto treba; uporediti s EN). KWiki (razgovor) 08:08, 17 decembar 2022 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Infokutija jezik


Razgovor:Prospero (mjesec)

==Prospero ili Setebos?==
U clanku se koriste dva razlicita imena. Pozdrav.--Elmir (DemicX) 11:07, 15 februar 2006 (CET)

: Hvala. Ispravio sam gresku. Setebos je potpuno drugi mjesec. --EmirA 11:25, 15 februar 2006 (CET)


Razgovor s korisnikom:Nusret~bswiki

Nusrete, dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pisanje riječi u skladu sa standardom.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 20:01, 17 februar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Nusret. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Nusret~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:50, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Kiss~bswiki

Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pisanje riječi u skladu sa standardom.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu.--Emir Kotromanić 20:03, 17 februar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Kiss. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Kiss~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Alma~bswiki

Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način ćete se navići na standarde i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju. Korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Molimo Vas da vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. --Harač 22:41, 18 februar 2006 (CET)

U :Category:Sevdalinka se ne stavljaju tekstovi pjesama. Tekst pjesme "Kad sretneš Hanku" je prebacen na clanak Kad sretneš Hanku. Pozdrav. --Elmir (DemicX) 21:00, 22 februar 2006 (CET)
Super je to, jasno je meni, nego ne znam kako. :-)
Poslala sam bila Emiru mail, pa eto, kao ispravila bih brzo, čim mi on odgovori....
Izvinjavam se...
--Alma 22:14, 22 februar 2006 (CET)
Hm, napravim novu wiki stranicu npr. "Tekst pjesme" i na dnu stranice dodam kategorije ? :-)
Buni me ovo...
--Alma 22:19, 22 februar 2006 (CET)
bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Category:Sevdalin

Kada napravis novu stranicu i stavis kategoriju npr. Category:Sevdalinka, ime stranice se automatski pojavljuje u toj kategoriji. Znaci na :Category:Sevdalinka je samo popis svih clanaka na koje je stavljena Category:Sevdalinka. Ako ti treba pomoc, slobodno se obrati. Pozdrav. --Elmir (DemicX) 22:33, 22 februar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Alma. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Alma~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:24, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:47, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Gavrilo Princip

The description of the image is wrong.  See the other Wikis.  :en:User:Adammathias

: I've changed the image description. Thanks. --EmirA 10:56, 20 februar 2006 (CET)

: Stvarno ste Pametni, ovdje pise Velikosprski Nacionalist a u bivsoj Jugoslaviji slavljen kao Narodni Heroj - i na drugoj strani navodite da je bio Clan Mlade Bosne, koja nikako veze nije imala sa Srpskim Nacionalizmom. Dje je tu Logika?

onda su i bošnjaci bili još gori teroristi '91-'95 a ovaj se čak borio protiv okupatora...--83.131.192.168 16:45, 7 august 2006 (CEST)

Bez sumnje da je Gavrilo Princip TERORISTA, mislim da u Sarajevu treba napisati na mjestu na kojem je pocinio zlocin ubivsi prestolonasljednika, njegovu zenu i dijete u njenom stomaku, da ovaj zlocin ima veze iskljucivo sa srpskim fasizmom koji se kasnije protezao do 1995.
Zajednička istorija nas uči da je Austro-Ugarska okupirala Bosnu, samim tim i sve narode na ovom prostoru Srbe, Bošnjake i Hrvate. Bošnjaci su prvi pružili otpor okupaciji. U Mladoj Bosni je bilo i Bošnjaka. Svima nam je to bio okupator. Kako onda Princip može biti terorista? Ili je ovde neko zlonamjeran sa ovom kategorijom? --Makso 02:53, 7 januar 2007 (CET)
* Da neko iz Baskije ubije španskog kralja kako bi ga nazivali (bez obzira što Baskijci smatraju da ih je okupirala Španija i žele nezavisnost). Ako nije terorista onda je atentator, ili kako nazvati čovjeka koji ubije trudnu ženu. Ado 12:20, 7 januar 2007 (CET)
Terorista je uvijek subjektivna definicija. Da bih jedna osoba izvrsila cin koji oduzima drugima zivot ili vrsi veliku materijalnu stetu on to mora opravdati na neki nacin. Princip je to opravdavao okupacijom srpskog naroda dok bin Laden je to opravdavao okupacijom arapskog. Ova okupacija moze biti stvarna ili nestvarna. Sam cin je vazan. Ako je dijelo koje je izvrseno teroristicke prirode t.j. da je dijelo cilj da stvori strah (teror) i konfuziju unutar jednog odredjenog drustva onda je i izvrsilac tog dijela terorist. Bez obzira na pozadinu. Inace sam clanak cak i navodi (na dnu) da je u srpskoj historiji Princip prikazan kao heroj dok recimo u Austriji se smatra teroristom. Pozdravi --EmirA 13:38, 7 januar 2007 (CET)
* Upravo zato što je terorista subjektivna definicija ovde zarad objektivnosti ne treba stavljati članak pod tu kategoriju. Ovo je Wiki na bosanskom jeziku i kako je Princip bio i Bosanac i atentator na okupatora Bosne ne razumijem kako neko može to da radi sa ovim člankom. Nigdje u zapadnim istorijama (osim možda Austrije) nema spomena Principa kao teroriste. Naziva se atentatorom. On je i bosanski koliko i srpski heroj. --Makso 14:11, 7 januar 2007 (CET)

::Pravi bosanski heroj. Otjerao je Austriji, iako ne direktno, ali isprovocirao 1. svjetski rat, poslao Bošnjake na Italijansko ratište, a kasnije nam je došla svima mila SHS gdje se u miru počinio genocid nad istim. Zašto bi ga ja smatrao herojem? --Haris 14:21, 7 januar 2007 (CET)
*Zato što je ubio okupatorskog prestolonasljednika. I Srbi su mobilisani. Smatraš li ti Austriju za okupatora ili domovinu? Od toga zavisi da li ti je on heroj ili terorista? Zaboravio si bošnjačke ustanke protiv Austrije?--Makso 14:24, 7 januar 2007 (CET)

::Ne bih da slavim ubijanje prestolonasljednika. Austriju bi više gledao kao domovinu, bolju, mirniju, pravedniju, napredniju... od kraljevine sa srpskim kraljem. Pogotovu to, ako uzmemo da je AU težila ka jednoj bosanskoj naciji. Lično, mislim da su Mlada Bosna i Gavrilo idioti, uključujući i onog Mehmedbašića. --Haris 14:29, 7 januar 2007 (CET)
*Nisam čuo za genocid u SHS ali za Mehmed Spaha jesam. Bošnjaci su tada izabrali put u zajedničku državu Južnih Slovena? Zašto su tvoji preci prvi pružili otpor Austriji. I zašto su učestvovali u Mladoj Bosni? Kako na jednog okupatora, ma ko on bio, možeš da gledaš sa simpatijama. Ili je to podanički mentalitet?--Makso 14:36, 7 januar 2007 (CET)

::Nisi i ne želiš čuti. Dat ću ti hint: U to vrijeme kada je počinjen objavljen je u jednim francuskim novinama u to vrijeme. Zašto su pružili otpor? Jer su se bojali. Da li su direktno moji preci učestovali u Mladoj Bosni ne znam - ali oni koji jesu su idioti. A Osmanlijsko carstvo je najgora stvar koja se desila Balkanu i Bosni, ali to je samo moje lično mišljenje. Isto carstvo je nabilo komplekse mnogin narodima koji se i dan danas iživljavaju. --Haris 14:55, 7 januar 2007 (CET)

::I još nešto. I Osmanlije i Austrougari su bili okupatori. Ali nisu bili stalno. Ima nešto što se prvo zove Okupacioni period, perido vojne uprave i konačno civilne uprave. Ista stvar je i sa Osmanlijskim carstvom u Bosni. Do tebe je da li možeš to shvatiti ili pojmiti, ili ćeš sve gledati sa gledišta vitalnog sprskog nacionalnog interesa. --Haris 14:58, 7 januar 2007 (CET)
Super, tuku te dok se ne navikneš a onda počne da ti se dopada. Poprilično mazohistički. Reci ti to Palestincima ili Iračanima. Baš me interesuje taj navodni genocid u SHS. Imaš li informacije ili špekulišeš? Navedi neki link ili knjigu.  --Makso 15:03, 7 januar 2007 (CET)

::::Nisi ti ništa izgleda shvatio. Austrija je ponudila miran ulazak u BiH, ali je to odbijeno. I poslije toga ja se ne sjećam da ijedan historijski izvor govori da su Austrijanci tukli. Ali, opet ti podvlačim, do tebe je da li ćeš shvatiti... okupacioni period, period vojne uprave, period civilne uprave... to tako mora biti. A ti opet sve to gledaš iz ugla vitalnog sprskog nacionalnog interesa, i tu je malo problem. --Haris

::::Naravno da ne špekulišem. --Haris 15:12, 7 januar 2007 (CET)
*Tvoji preci su odbili taj mirni ulazak jer se moji nisu ništa ni pitali oko toga. Očito su dobro tukli u početku pa nije bilo potrebe za kasnije. Srbima je to bio odlazak jednog i dolazak drugog okupatora. --Makso 15:18, 7 januar 2007 (CET)
Možda su tvoji preci bili među onom ruljom koja je demolirala radnje i imovinu Srba tog juna 14 u Sarajevu? Ili među onima koji su Nijemce i Ustaše dočekali cvijećem 41? Još jednom kažem da nije u čovjekovoj prirodi da trpi okupatora. Palestina je najbolji primjer --Makso 15:34, 7 januar 2007 (CET)

::::Šta tebe briga gdje su mi bili preci. I sam ne znam niti me interesuje gdje su bili. Vidim malo su kompleksi proradili tako da više ne smijem da se raspravljam. --Haris 15:37, 7 januar 2007 (CET)
*Svi mi znamo gdje su nam bili preci. Iz toga dolaze kompleksi. Vrijeme je da se skine ova kategorija "teroristi" jer očito da nema nekih izvora (osim austrijskih koji se u ovom slučaju isključuju kao pristrasni) koji to potvđuju. --Makso 16:24, 7 januar 2007 (CET)

: Makso, potpuno si promasio ono sto sam iznad naveo. Potpuno je neinteresantno kakav je motiv Princip imao, isto kao sto je ne interesantno kakav motiv Bin Laden ima. Samo dijelo je teroristicke prirode zbog toga sto je cilj ovog akta da stvori strah i pometnju u drustvu. Dalje zbog cega je austrijski izvor pristrasan dok srpski izvor nije? Clanak bas to i navodi da ga u austriji smatraju teroristom dok ga u srbiji smatraju herojem.

: Inace sto se tice diskusije iznad necu se mjesati niti mislim da joj je mjesto ovdje ali cu samo dodati da je Princip htjeo da zamjeni jednog okupatora drugim. Za bosnjake, hrvate i druge narode Kraljevina SHS je takodjer bila okupatorska sila. Za vecinu bosnjaka i hrvata mnogo gora nego sto je bila austro-ugarska. Austro-ugarska nije provodila agrarne reforme gdje su ljudi bili istjerivani sa svoje zemlje, nije nepriznavala narode, nije zabranjivala ljudima da zovu svoj jezik kako hoce, nije pregovarala sa stranim silama (SHS - Turska) o deportiranju bosnjackog stanovnistva u strane zemlje itd itd. Kao sto rekoh ovoj diskusiji nije mjesto ovdje. Ako hoces mozemo je nastaviti na mojoj/tvojoj stranici za razgovor. Pozdravi --EmirA 16:53, 7 januar 2007 (CET)
*Za kraj: slažem se da u ovom slučaju treba isključiti i srpsku i austrijsku istoriju. Znači niti heroj niti terorista, samo atentator. Zbog toga se zalažem da se skine kategorija "teroristi" jer je pristrasna. Članak je O.K. samo ta sitnica.--Makso 17:28, 7 januar 2007 (CET)

: Svi korisnici se slazu u tome da clanak objasnjava i srpsku a i austrijsku tacku na objektivan nacin. Isto tako vecina korisnika osim Makse smatra da Princip treba da ostane u kategoriji teroristi. Prema tome ova diskusija se moze smatrati zavrsenom. Clanak je od danas ponovo otkljucan. --EmirA 23:27, 20 januar 2007 (CET)
Klasični terorist, ne znam zašto stalni ustupci onim koji su 1992 uradili neviđene zločine.
Ako je prihvatljivo da stoji u kategoriji "teroristi" zato sto jedna od strana u konfliktu (austrija) tako gleda na njega, ne bi li trebalo da stoji i u kategoriji "Narodni heroji"? pozdrav, Marko.

Kategorija Narodni heroji se odnosi na osobe koje su dobile Orden narodnog heroja od strane Jugoslavije. Princip nije dobio taj orden, a druga stvar je ako neko gleda na njega na na narodnog heroja. To je subjektivna stvar. --Smooth O 11:51, 29 juni 2008 (CEST)

: sr:Слика:Kapela Vidovdanskih heroja.JPG? ili se misli samo na sfrj? Marko.

::Narodni heroji je termin koji se koristi za one osobe koje su dobile Orden narodnog heroja, a sad postoji puno više heroja. Svako ima svoje heroje, pa tako postoje i "vidovdanski heroji". Ali opet naglašavam da je to subjektivno ko je kome heroj. --Smooth O 19:22, 29 juni 2008 (CEST)

:::Kao sto je subjektivno i ko je kome terorista. Onaj koji ubije okupatora tesko se moze smatrati teroristom... Marko
Cuj ovo: "Onaj koji ubije okupatora tesko se moze smatrati teroristom...", pa nije njega Gavrilo Princip ubio 1878.g. vec 1914.g. Druga je stvar kako je njega Gavrilo personalno dozivljavao. Sta sad da neko u Skotskoj ucmeka britansku kraljicu i onda kaze: "Ona je za mene okupator!" Mislim da bi taj ipak prosao gore od Gavrila i da bi bio tretiran kao terorista!

Želio bi dodati podatke o rođenju i datumu smrti kao i još neke detalje. Takođe treba postaviti Principovu fotku kada več postoji. Zašto je stranica zaštićena?--Makso 00:36, 19 januar 2007 (CET)

: Clanak je bio zasticen dok se diskusija gore ne zavrsi. Posto se diskusija iznad moze smatrati zavrsenom clanak je ponovo otkljucan za registrovane korisnike. --EmirA 23:27, 20 januar 2007 (CET)

Promjenio sam Clanak, posto je neko napiso da je Princip bio Srpski Nacijonalista a u stvari je bio Jugoslovenski Nacijonalista, jer se sam tako deklariso pred Okupatorskim Svapskim Sudom. Dodao sam jos, da je bio Heroj Bosne i Hercegovina, mada je i danas valjda jos uvjek najveci Narodni Heroj Bosne, ali to je subjektivno - svako bi za sebe trebao ocjeniti ko je Naj-Heroj Drzave. poz, ~Hasan.

jugoslavija je nastala 1918. godine, a u vrijeme atentatan 1914. nije ni postojala. Emir Kotromanić 21:28, 23 oktobar 2007 (CEST)

:Nemoj pricat tako nesto. Ideja Jugoslovenstva je nastala vec u 18. Vjeku, kad su i nastajale Ideje modernih Nacijonalnosti. Procitaj ::nesto malo u Ljudevitu Gaju pa ces znati. A Gavrilo Princip je sam reko pred Okupatorskim Sudom, kad su ga pitali da li se smatra ::Nacijonalistom - da se smatra izreceno Jugoslovenskim Nacijonalistom, ako mi ne vjerujes evo ti original Quote:

:I am a Yugoslav nationalist and I believe in the unification of all South Slavs in whatever form of state and that it be free of ::Austria.

:A sta se tice Bosanskog Heroja, dan danas je Bosanski Heroj, jer takvog smo ga i smatrali u bivsoj SFRJ, a bio je iz Bosne. Jest ::naravno Atentator posto je krkno Ferdinanta Pistoljem. Sa jedne Strane za Svabe je dan danas Terorista, ali mi moramo da gledamo pod ::kojim Uslovima i zbog kojih razloga je ucinijo Atentat - tako i sa iste strane, koliko je Ferdinant sam kriv tome, to predostaje ::Historicarima da procjene, i tu se sve krece o subjektivnosti pojedinjenih Osoba. Ali ne mozemo ga mi sada procjeniti Srpskim ::Nacijonalistom, kad se on sam nije nazivo tako. Tako da ne mozemo usporedjivat npr. njega i Ratka Mladica, samo sto je i Princip bio

:Srpskog Podrijetla. Moramo malo gledat na njegove Ideale i po kojim historicnim cinjenicama je to ucinijo ::sto je ucinijo. poz, ~Hasan


Razgovor:Banja Luka

Opstina BL ima sada 200000 stanovnika dok grad ima 151000 (2013 popis).
Po kojim izvorima --Dado 20:12, 24 februar 2006 (CET)
Korisnik 87.116.164.243 je izvršio izmjenu na članku Banja Luka te je umjesto
*"Po popisu stanovništva iz 1991. godine u Banjalučkoj općini (koja je i najveća općina u Bosni i Hercegovini) živjelo je 195.139 stanovnika. Od toga su 16,6% Srbi, 14,8% Hrvati, 64,6% Bošnjaci, 12,1% Jugosloveni i 3,9% ostali."
Kako je moguće da u delu koji se odnosi na NDH ne stoji ni jedna rečenica o progonu i ubijanju Srba?
Razumem da je neko ogorčen i ljut zbog kasnijih zbivanja, ali ovo je ipak enciklopedija, a ne političko-propagandno sredstvo.
naveo sljedeće
*Po popisu stanovništva iz 1991. godine u Banjalučkoj općini (koja je i najveća općina u Bosni i Hercegovini) živjelo je 195.139 stanovnika. Od toga su 54,8% Srbi, 14,8% Hrvati, 14,6% Bošnjaci, 12,0% Jugosloveni i 3,8% ostali.
Zanima me koliko su tačni ovi podaci, te bih molio da bilo ko ko ima pristup izvorima s ovim podacima iste provjeri. Ado 11:33, 5 decembar 2006 (CET)

Podaci su tačni i odnose se na cijelu općinu Banja Luka, nešto je drugačija situacija kada se promatra sam grad.--Pavone 11:48, 5 decembar 2006 (CET)
U članku koji se odnosi na 20. vek stoji da je iz grada proterano oko 70 000 Muslimana i Hrvata, a prema popisu iz 1991. stoji da ih je tamo zajedno bilo oko 60 000, pa bih molio da mi neko to objasni, da li je "slučajno" napravljena greška, ili su se u međuvremenu tu doselili neki drugi Muslimani i Hrvati? Hvala unapred
*OK znači prethodni podaci su bili pogrešni. Hvala :)

:Da li je moguće navesti izvore za sve navedene podatke, npr. cenzus iz 1991. godine? Primjetio sam da dosta članaka nema izvore, pogotovo za potencijalno osjetljive teme (poput banjalučke etničke strukture). --Benjamin 13:14, 5 decembar 2006 (CET)

::OK, podatke možete provjeriti na  gdje piše da je općina Banja Luka imala      Bošnjaka: 28561,   Srba: 106881,  Hrvata: 28957,  Jugoslavena 23419, i ostalih 7253. Ukupno:    195071 --Pavone 15:09, 5 decembar 2006 (CET)

:::Hvala, mada sam mislio da se izvori navedu u članku :)  i generalno, da se uvjek navode izvori ako je moguće. Ja sam ovo zagovarao još odavno u vezi rasprava za članak Bošnjačko-hrvatski sukob. --Benjamin 15:29, 5 decembar 2006 (CET)
   Svi ovi podaci potiču iz 1991. godine. Pretpostavlja se da
Banja Luka u sklopu grada(a ne opštine) ima 250 000 stanovnika,
s obzirom da je Banja Luka nakon 1995. postala centar Republike
Srpske te se mnogo ljudi doselilo u poslednjih 16 godina pa se o
broju stanovnika može samo nagadjati dok ne odobre ponovno
prebrojavanje. Što se tiče etničke pripadnosti stanovnika, drugi
podatak dat gore je ispravniji.
89.111.192.153 20:52, 14 februar 2007 (CET)Bocky

Ako niste posjetili ovaj grad obavezno to učinite. Predivan je.
Stanovnici gostoljubivi, turista mnogo, kao i ljudi iz cijele
države koji su došli u šoping itd. Ulice centra su uvijek prepune,
naročito vikendom, ima mnogo toga za vidjeti. Prava metropolica.

"Banja Luka (službeni naziv: Grad Banja Luka, ćirilica: Бања Лука) je glavni grad Republike Srpske.."
Ova rečenica mi je sporna. Kada sam ja čitao Ustav BiH, tamo je pišalo da je Sarajevo glavni grad Republike Srpske, ali opet, možda sam pogrešno nešto pročitao. Ko je upućeniji, neka se javi.. --Kal-El 10:39, 18 maj 2007 (CEST)

: Banja Luka je de facto glavni grad manjeg bh entiteta ali mislim da je sarajevo jos uvijek glavni grad u zakonu. --EmirA 11:06, 18 maj 2007 (CEST)

:Na enciklopediji je sve de jure.. :-)  --Kal-El 11:11, 18 maj 2007 (CEST)

Bosanska Krajina je historijska regija. Nije sporno da je Banja Luka najveci grad i uz Bihac centar Bosanske Krajine. Tekst vracen.

Smatram da je nazivanje Republike Srpske "manjim Bosansohercegovačkim entitetom" samo pokušaj da se njen značaj i položaj umanje. "Manji bosanskohercegovacki entitet" nije zvanican naziv, vec neki originalni zakljucak. Vikipedija barata zvanicnim podacima i cinjenicama, i stoga alternativni nazivi ne mogu da stoje u njoj. To je kao kada bi rekli da je Glavni grad BiH  "Treci po velicini grad u bivšoj SFRJ" a ne Sarajevo.--Vule91 01:36, 26 august 2008 (CEST)

"Manji bosanskohercegovacki entitet" jest činjenica, ako se gleda da 49% BiH otpada na RS a 51% na FBiH, dakle 49% je manje od 51%, što nije pogrešno. Nije to nikakvo omalovažavanje ničega--CER@ 15:14, 22 august 2008 (CEST)
Kakve veze ima što je to činjenica, to nije zvanicni naziv. Ako Republika Srpska može tako da se naziva, onda može i Sarajevo po gore pomenutom primeru. "manji bosanskohercegovački entitet" je kao što rekoh, jedan zaključak(tačan), ali se ovde ne bavimo zaključima,nego referencama i zvaničnim činjenicama. Ukoliko se u nekom zvaničnom dokumentu Republika Srpska oslovljava ovim imenom, onda može da stoji. Da vidim kako bi bilo kada bih Muslimane krenuli u člancima da nazivamo "narod čija je posebnost priznata 1974. godine ustavom SFRJ". To jeste činjenica ,ali se se time omalovažava Muslimanski narod, i stoga ne treba da tako stoji....--Vule91 01:36, 26 august 2008 (CEST)

:zar Vas omalovažava činjenica? Svašta!!--CER@ 12:41, 26 august 2008 (CEST)
Dobro, znači taj sistem nazivanja je dozvoljen ovde,nisam znao...--Vule91 14:03, 26 august 2008 (CEST)

Moram priznati da se ovdje u sustini slazem sa korisnikom Vule91. Pojam "manji bh. entitet" nije pogresan, ali ga mi ovdje na Wikipediji koristimo skoro u svakoj recenici. Ni meni se licno ne svidja naziv bh. entiteta niti politicka/administrativna struktura nase zemlje, ali naziv "Republika RS" je legitiman naziv koji bi mi trebali koristiti cesce u relevantnim clancima. Nidurhaf 16:53, 26 august 2008 (CEST)
Dobro je da postoji neko ko ne dozvoljava svojim ličnim stavovima(koji su potpuno legitimni,sto ljudi sto ćudi),da učestvuju u stvaranju jednog članaka....--Vule91 01:26, 27 august 2008 (CEST)

::hehe čovjek bi mogao pomislit da je tkz. "veći entitet" minimum duplo veći a u suštini su oba entiteta maltene iste površine. Iako je Srbija dosta puta veća od Crne Gore niko nije govorijo o "manjoj republici" već o Crnoj Gori. Očigledna je bošnjačka frustracija. Činjenice su i da je RS složniji i bogariji entitet od federacije, što onda ne nazivate RS "bogariji entitet" ili "složniji entitet"? Mada me mišljenje federalnog Sarajeva o nama uopšte ne zanima niti tkz "bosanska vikipedija" imamo mi našu srpsku vikipedija. Pozdrav iz složnijeg, ljepšeg i bogatijeg djela bivše BiH!

Banja Luka nije opština.

U pravu ste, hvala na opasci. --Smooth O 20:13, 5 septembar 2008 (CEST)
Površina teritorije grada nije 813,90 km² već oko 1.239 km2. To možete provjeriti na svim ostalim vikipedijama, ali na sajtovima vezanim za BL. Npr. na zvaničnam sajtu grada http://www.banjaluka.rs.ba/front/category/68/
Promjenite to jer je izgleda strana zaključana.
===Ne valja===
Kako je moguće protjerati 70.000 Hrvata i Muslimana kad ih je bilo svega 57.587. Da ne govorima da je njih dosta ostalo u BL, i danas je u Novoseliji, Šeheru i Vrbanji većinsko muslimansko stanovništvo. Hrvati su napustili svoja ognjišta 1995. godine kada je veliki broj izbjeglica došao Hrvatske, ali je i njih par hiljada ostalo uglavno onih koji su živeli u užem djelu grada.
*:)))--Amir pitaj 23:04, 13 maj 2009 (CEST)
Djelom tačno, zlostavljanja u nacionalnom smislu je bilo, vredjanje itd. Ali niko nije ubijen i niko nije nestao, nevedite neki slučaj.
*:)))--Amir pitaj 23:04, 13 maj 2009 (CEST)
Isto djelom tačno, svoju imovinu nisu ostavljali već su je Srbima prodavali, u njihove domove su provaljivali izbjeglice koje su došle u BL, ali ti ljudi su već bili otišli, niko nije istjeravo nekog da bi se on uselio u njegov stan ili kuću.
*:)))--Amir pitaj 23:04, 13 maj 2009 (CEST)
Poslovni prostori su zaplenjeni samo od onih Muslimna i Hrvata koji su napustili BL, oni koji su ostali imali su ih i dalje. Koliko je meni poznato niko ko je ostao u Bl nije otpušten, onaj ko je ostao borio se u VRS i nije mogao biti otpušten sa nekog posla. A treba li napominjati da većina firmi tada nije ni radila.
*:)))--Amir pitaj 23:04, 13 maj 2009 (CEST)

Kako može nešto da naraste sa 195.692 (1991.) na 195.000. Ima li logike?
*Ovdje ste u pravu --Amir pitaj 23:04, 13 maj 2009 (CEST)
Kontradiktornost, jer malo dole niže piše 143.079. aj malo ovo preuredite, da se ne brukate više.
*Ovdje ste u pravu --Amir pitaj 23:04, 13 maj 2009 (CEST)

:Da sad malo odgovorim: Ma vi ste bili lanad. Ljubili nas u Keratermu, na Manjači i pogotovo u Omarskoj. Sjećam se kako mi je rođak postao direktor Borca za vrijeme rata prije nego što je prodao svoj lokal naoružanim za 0 maraka i onda pobjegao u šumu da se ubije sa M48 i tuđom rukom. Mi se radje istinom brukamo nego da se lažima slavimo. Pozdrav korisniku sa IP adresom 92.241.136.251 --Amir pitaj 23:04, 13 maj 2009 (CEST)

::Da, Seha moj! Ne treba zaboraviti i posjete turista iz okoline Požarevca i dr. grad., koji su nas prijateljski otpratili natrpane u stočne vagone prve klase prema srednjoj Bosni. I njihov lepi prekodrinski pozdrav: m.. Vam tur... itd.itd.--CER@ 08:08, 14 maj 2009 (CEST)
Bili smo ko što ste i vi, rat je ružna stvar (svako je imao svoje logore, mi smo ih imali 500 godina, pa 2. svjetski itd.), ali ovo je Vikipedija i ovde su potrebni izvori za npr. osjetljive rečenice tipa:
P.S. Ako ja tvrdim da je preko 100.000 Srba protjerano iz Sarajeva i 5.000 ubijeno onda svakako trebam naći jak dokaz (objektivan izvor) za tako nešto. Da li vam je ovde sve rekla-kazala?
*AMENDED INDICTMENT (1) UN, 2001
*AMENDED INDICTMENT (2) UN, 2001
*AMENDED INDICTMENT (3) UN, 2001
*TRIBUNAL DECIDES TO REFER THE CASE TO BOSNIA AND HERZEGOVINA United Nations, 2005
*Who cares as judgement falls on Serb hell camp? The Guardian, 1996
*http://www.eslam.de/begriffe/f/ferhadija-moschee.htm
*http://www.radiovaticana.org/ted/Articolo.asp?c=222418
*http://www.encyclopedia.com/doc/1G1-16932575.html
Treba još? --Amir pitaj 08:08, 18 juni 2009 (CEST)
PS:

Nađi dva izvora koja su neovisna jedan o drugom i za koje se mogu reci da su objektivni, i ja odmah ovo gore navedeno unosim u clanak o Sarajevu. --Amir pitaj 08:23, 18 juni 2009 (CEST)
-------------
Kako je moguće protjerati 70.000 Hrvata i Muslimana kad ih je bilo zajedno svega 57.584 (Hrvata 29.026 i Muslimana 28.558)? 80.242.118.220 16:45, 1 novembar 2009 (CET)
Mogli bi ste dodadti jacinu zemljotresa iz 1969. Pregledajte Englesku verziju wiki-ja za vise info (bila su dva jedan od 6.0 i jedan od 6.4 na Richterovoj skali)

Banja Luka je dobila naziv po hrvatu banu Hrvoju Vukčiću Hrvatiniću, pogledajte hrvatsku vikipediju, kao i sto se tice ranog srednjeg vijeka do turske okupacije
Ja bih zelio samo da se ako j e moguće dodati članak koji je napisao Evliya Ćelebi, na koji sam slucajno nabasao pospremajuci stare stvari a govori dosta o tome u veoma kratkome textu. Ja cu ga ovdje pastirati pa bih zamolio admine ako je moguce da taj članak uvedu kao jedan od činjeničnih dodataaka, zasto kazem činjeničnih- zbog samoga Autora texta koji je 40 godina proveo putujuci i pišući, što se takodjer može pronaci na Wikipediji. Članak glasi ovako:
Bilo je i bit će							Evliya Ḉelebi
GRAD BANJA LUKA
	Ilidža na latinskom jeziku znaci kaže se banja. Kako izvan ovog šehera na rubu bašča(bâg) ima jedno toplo vrelce (ilice), onoje dobilo ime Banja. Kako je, opwt, u ono  doba na njenoj ivici postojao šeher, on je dobio ime Luka. To se kasnije u narodnom govoru jedno s drugim spojilo i onje na zvan Banja Luka.
To bijaše sjedište sandžak-bega u bosanskom ejaletu. Ima alajbega i ceribašu.
Stari i novi šeher. Šeher se setere od jugoistoka prema sjeveru u dužini jednog sata,s obje strane rijeke Vrbasa, ali je i sa jedne i sa druge strane uzak. Pored toga što se pokraj svihkuča teče živa voda, svaka bolja kuča( handân) ima vinograd, bašču i ružičnjak, divan kao zemaljski raj. S jedene strane šehera na drugu prelazi se naa tri mjesta preko drvenih mostova na rijeci Vrbasu.Ima svega čedrdesetpet mahala, a najnaseljenije su Fehad-pašina i Saraj-mahala. U svemu ima tri hiljade sedam stotina lijepih ćeremitom i šindrom pokrivenih kuća u dobrom stanju. Od visokih dvorova (saraj) ističe se kajmamski dvor, koji jevrlo lijep. I Ferhad-pašin dvor je na glasu.
Džamije. Muslimanskih bogomolja (mihrab) ima čedrdesetpet. Izmedju svih džamija ističe se poput carske Fehad-pašina džamija. Svi su joj dijelovi pokriveni olovom. Lijepa je takođe i Stara đžamija.
Medrese. Ferhad-pašina medresa je glasovita.
Javna kupatila. ( hamami ). Lijep je poznat Ferhat-pašin hamam. Njegova vruća voda ilidža je ljekovita a zgrada joj nije tako lijepa. U svakoj boljoj kući ( handan ) postoje kučna kupatila s pećima ( sobni hamam )
Čaršija.Ima tri stotine dućana, jedan bezistan koji je sagradjen od tvrdog materijala. U njemu se je i sada  na kapijma s obje strane provucen gvozdeni lanac. On se sastoji stotinu dućana.. To je zadužbina rahmetli Ferhat-paše.
Javne kuhinje. Tu se nalazi Gazi Ferhad-pašin imaret čiju veledušnu sofru i danas besplatno putnici i namjernici, a upravitelj(mutavelli) mu je njegov sin Mehmed-beg.
Klima i stanovništvo. Budući da je klima vrlo prijatna, ovdje žive starci i mladići, velikaši i prvaci, iskusni ljekari i ekonomi, dobri i pobožni ljudi, šejhovi, pisci i pjesnici, zanatlije i razni vještaci. Ima česama, sebilja i crkava.
Jelo, voće i povrće. Specijaliteti su im: bijeli katmer-ćureci i bijela pogača pečena u pepelu, a kajmak baklava u Fehad-pašinom dvoru( handân ) je takva da joj nema ravne na nastanjenom dijelu zemlje. Ona je tako sočna da na nju metneš tepsiju utonula bi. To je slatka i ukusna baklava.
Od voća, medjutim, trešnje budu toliko slatke, sočne i ukusne da im nema ravnih u evropskoj Turskoj (Rum). Arabiji ni Perziji. Melek Ahmed-paši su donijeli jedan sepet trešanja i svaka je bila koliko orah sa rijeke Mudurnu u Anadolu, gdje se izradjuju terzijske igle. Svi smo se divili ovim sočnim trešnjama.
	Izletišta. Na sedamdeset mjesta imaju izletišta. Od svih najglasovitijie je Ferhat-pašina bašča.
Zanimanja i nošnja stanovništva. Jedan dio stanovništva su trgovci. Oni dolaze i odlaze u Beograd i Skopje (Üsküb) i Solun (Selânik). Drugi dio opet su gazije i borci za vjeru. Jedan stalež su službenici časnog šerijata, jedni su baštovani, jedni ulema, a drugi stalež su privrednici i zanatlije. Svi stanovnici nose krajiško čohano odijelo, čohane dolame, uske čakšire sa kopčama i pletene opanke, a na glavu stavljaju zelene krajišken kalpake.Sve im žene nose čohane feredže, a na kape stavljaju jašmake od tankog bijelog platna i idu vrlo uljudno.
Jezik i frazeologija. Jezik im je bosanski. Oni svoja imena skracuju. Pa Hasanu kažu Haso, Musau – Muso, memiji – Memo itd.
Turbeta. Tu se nalaze grobovi poštovanog Šehbaz-efendije, Namazi Hallil-paše, Malkoč-paše i Merhabâzâ Hulusi-efendije. Ovaj posljednji umro je ovdje kao kadija, a sahranjen je u dvorištu Ferhat-pašine džamijena mirni počinak.

Adem Čejvan, filmski i pozorišni glumac (dodati - znamenite ličnosti)

Nije navedeno ime našeg poznatog glumca, Adema Čejvana.

Kako dijelovi u clanku (broj stanovnika, pausaliziranje...) ne odgovaraju cinjenicama, potrebno ga je doraditi pa vratiti u clanak!--AnToni(razgovor) 13:31, 3 decembar 2013 (CET)
Tokom rata u Bosni i Hercegovini Banja Luka je bila mjesto najvećeg etničkog čišćenja u BiH, tokom kojeg su srpske vlasti iz grada i šire okoline protjerale oko 70.000 Bošnjaka i Hrvata. Nad njima je bilo provođeno sistematsko zlostavljanje, koje je podrazumijevalo intimidaciju, napade, hapšenja i protjerivanje iz vlastitih domova. Mnogi su bili ubijeni na kućnom pragu ili su jednostavno "nestajali". Efikasna birokratska struktura bila je uspostavljena, kako bi Banjalučanima Bošnjacima i Hrvatima omogućila da što brže napuste grad, a svoju radom stečenu imovinu ostave iza sebe novim stanovnicima, koji su umjesto njih upadali u njihove domove. Poslovni prostori i privatno vlasništvo Bošnjaka i Hrvata su bili konfiskovani, dok je većina otpuštena sa radnih mjesta. Kao produžetak intimidacije kao taktike etničkog čišćenja 1993. godine srpske vlasti su srušile i svih 16 banjalučkih džamija, vrhunskih spomenika kulturne tradicije bez premca na Balkanu, među kojima je bila i Ferhadija džamija, jedna od najljepših džamija u Bosni i Hercegovini. 1995. godine srpska zločinačka jedinica iz Srbije, Arkanovci, odvodi oko 2.000 nesrpskih muškaraca u obližnje koncentracione logore Manjača i Omarska. Mnogi Banjalučani srpske nacionalnosti, koji se nisu slagali sa velikosrpskom i nacionalističkom politikom, kao i oni koji su izbjegavali vojnu mobilizaciju i očajnu ekonomsku situaciju također su napustili Banja Luku. U isto vrijeme brojne srpske izbjeglice iz Hrvatske i dijela Federacije BiH su se naselili u gradu i tu pronašle svoj novi dom. Banja Luka je danas upravni centar entiteta Republike Srpske.
Danas jednu trećinu stanovnika Banja Luke čine izbjeglice sa hrvatskih područja bivše tzv. Srpske Krajine. Srbi su u apsolutoj većini u gradu, a broj stanovnika je narastao na 195.000. 2001. godine u pokušaju da se postavi kamen temeljac za ponovnu izgradnju srušene džamije Ferhadije, kao simbola povratka Bošnjaka u Banja Luku, izbio je masovni protest srpskih nacionalista u kojem je jedan Bošnjak ubijen, a autobusi u kojima su došli Bošnjaci na postavljanje kamena temeljca su zapaljeni.

http://www.klix.ba/vijesti/bih/banja-luka-gotovo-dvije-godine-bez-grba-grada/141119179
prema ovom članku banja luka trenutno nema grba i zastave grada i prema tome trebalo bi ga ukloniti i sa wikipedije

* Naveden je podatak da u naselju Banja Luka živa 100% Srba, tj. svih 150 000, dakle podataka je apsolutno neprovjeren i nemoguć. Jeste malo glupo da ovo navodim kao dokaz, ali s obzirom da nema nigdje tih tačnih podataka za etničku strukturu naseljenog mjesta Banjaluka, samo preko puta mene žive tri Bošnjačke porodice od davnina, a ja sam iz naseljnog mjesta Banja Luka, dakle 2km od Trga Krajine. S tim da ih je kad je bio popis došlo još 7-8 u te kuće ne znam odakle, nisam se raspitivao, niti znam ko su ti ljudi što su bili dovedeni. Uglavnom nebitno sad ovo što sam rekao, ali taj podatak preporučujem da se izbriše jer je pomalo i smiješan imajući u vidu onaj drugi za čitav grad gdje se kaže da ima 10-15% nesrba, ispade u gradu ni jedan a npr. u gradskom naselju Kočićev vijenac ima sigurno 500 Bošnjaka glasača prema CIK spiskovima, a da ne govorim o drugim narodima, Hrvatima, Ukrajincima itd. --Zlatno krilo (razgovor) 02:13, 11 juni 2017 (CEST)

Prije svega srpski okupatori su promijenili ime naselja Hiseta tako da to naselje koje spominješ ne postoji. Druga stvar, protjerani Bošnjaci po inostranstvu i FBiH i dalje su Banjalučani tako da im vi okupatori to ne možete pravo nikad ukinuti! --سلام - C3r4r2d2 09:54, 11 juni 2017 (CEST)

Broj stanovnika u naselju Banja Luka (sporno)

Koliko vidim, šablon nedostaju izvori postavljen je 18. aprila 2013. godine, kada članak nije imao nijednu referencu. S obzirom na to da je danas svaki dio članka potkrijepljen izvorima, mislim da bi trebali ukloniti šablon. Ako ne, može mi li onda neko reći na koji dio članka se ovaj šablon odnosi? Combi2000 (razgovor) 22:02, 19 februar 2018 (CET)

U pravu si, može se ukloniti. Ima fin broj (kakvih-takvih) inline referenci. --- CH3OHCl3Radodaj H2O 22:10, 19 februar 2018 (CET)

Nije mi poznat izvor gdje se pridjev pravi kao banjolučki (mislim naravno na bosanski jezik). Navedeni izvor (vidi dolje) je s nekog hrvatskog portala, te nalazim da je sličan radio prilogu s Hrvatskog radija pod nazivom "Govorimo hrvatski", koji vrlo često nema obrazovnu funkciju, nego upozoravanje da se u Hrvatskoj još mogu ćuti i pročitati riječi ili tvorbe, koje iz političkoh razloga ne odgovaraju nekim krugovima. Zato je i ovaj dodatak uklonjen. Osim toga, ne nalazim za shodno da u svakom gradu ubacujemo tabele za deklinacije, te tvrorbe pridjeva. Ta sfera je gramatika i pravopis, a članak je o gradu.--AnToni(R) 11:30, 8 januar 2022 (CET)
== Pisanje imena ==
Dopušteno je pisanje imena grada kao Banjaluka i Banja Luka. Ako se oblik grada piše Banjaluka, onda se stanovnici grada nazivaju Banjalučanini, a ako se ime grada piše Banja Luka, onda se stanovnici grada nazivaju Banjolučanini. Slično vrijedi i za pridjeve, ako je Banjaluka onda je pridjev banjalučki, a ako je Banja Luka onda je pridjev banjolučki.<ref>Dejana Šćuric, Banjaluka ili Banja Luka, bujicarijeci.com, objavljeno 5. juna 2012, pristupljeno 22. juna 2020.</ref>
=== Padežni oblici ===
{| class="wikitable"
| [[Nominativ]] – Tko? Što?
| Banjaluka ili Banja Luka
|-
| [[Genitiv]]  – Koga? Čega?
| Banjaluke ili Banje Luke
|-
| [[Dativ]] – Komu? Čemu?
| Banjaluci ili Banjoj Luci
|-
| [[Akuzativ]] – Koga? Što?
| Banjaluku ili Banju Luku
|-
| [[Vokativ]] – Oj! (dozivanje)
| Banjaluko ili Banja Luko
|-
| [[Lokativ]] – O komu? O čemu?
| Banjaluci ili Banjoj Luci
|-
| [[Instrumental]] – S kim? S čim?
| Banjalukom ili Banjom Lukom
|}


Razgovor:Velika Kladuša

Velika Kladuša za vrijeme agresije na BiH
1992. godine Velika Kladuša je postala dio međunarodno priznate, suverene države Bosne i Hercegovine. Nažalost na nju je započeta agresija od strane Jugoslavije odnosno Srbije a kasnije i Hrvatske. Tada, u Velikoj Kladuši svoj pokret formira bivši član predsjedništva BiH Fikret Abdić koji se odvaja od državnih snaga Bosne i Hercegovine(ARBiH). Ubrzo u Velikoj Kladuši se proglašava kvazi-autonomija koju je u početku lobirala skupština tadašnjeg bihaćkog okruga. Zatim su ubrzo počeli kopirati metode od 5. korpusa nasilja nad neistomišljnicima, Abdićevi "autonomaši" organizuju za sve neistomišljenike koncetracione zatvore koji se ubrzo gase, nakon vojnih uspjeha vojske tzv. NO. Krajem jula 1994 ratna se srća mjenja. Zbog gubitaka koje nastaju skapanjem primirja između 5. kopusa i srpskih snaga(VRS), kad je 5. korpus svu svoju snagu okrenu u pravcu Velike Kladuše (i djela Cazinske općine). Ponovo se organizuju za neistomišljenike koncetracione zatvore koji su sve više ličili na logore. Abićeve formacije su pretrpile veliki gubitak opkoljavanjem njihove elitne 4. brigade u mjestu Pećigrad (Cazinska općina).Pripadnici NO i stanovištva iz Velike Kladuše i Cazina bježe pred butalnošcu 5. korpusa ABiH.
Zbog bokiranja izbjeglica iz V. Kladuše od strane Hrvatske vasti da se propuste u Evropske zemlje i pod pritiskom Srpski snaga i Srpske obavješjne službe vrši se regrutacija i naoržavanje odraslih muškaraca, koji kreću 16.11.94 u ofanzivu da osobode grad V. Kladušu da se članovi njihovih porodica koji su živjeli na otvorenom i u halama AC u Batnozi mogu vratiti svojim kućama. Peti korpus ABiH trpi velike gubite i skoro svakodnevno gubi teritoriju pred naletima NO koji su bili potpomognuti srpskom artiljeriom i komandnim sastavom, u kojoj je bio uključn i Milorad Luković - Legija. Sa Hrvatskom ofanzivom Oluja "autonomaši" gube zaleđinu i bez borbe se ponovo povlače u Hrvatsku, i ako nije bilo borbi tog dana 5. korpus vrši granatiranje grad kojom prilikom stradava ogroman broj civilnog stanovištva koje se upravo evakusalo iz grada V. Kladuša.
Tako da je 5. korpus Armije RBiH ostao spašen od poraza i uz pomoć Hrvatske operacije "Oluja" totalno porazile "autonomaše" i oslobodile Veliku Kladušu.
[Sto se brise istina a pise ne istina?]
Sto ovdje nije tacno ili ima li da kome nesto smeta

sto se navodi je inkoretko i sigurno se neslaze ni jednim ciljem ovog sajta...ne samo sto su lazne iformacije vec da stvaraju samo mrznju naroda kroz pogresne informacije...ocigledno je da je to jedan cilj ovog tima jer do sada bi svaki normalni covjek preupitao sta je stvar...nadam se da ce ova tema nestati sa ove prestave grada V.K. kao i drugih gradova jer to nema drugog cilja nego stvaranje mrznje izmedju naroda
pozZ
ps: ovi podatci koji su postavljeni za diskusiju su mnogo tacniji!!!
!!!
tacno je da je fikret abdic osudjen u karlovcu ali to je druga prica o kojoj se moze dugo diskutirati a zato ova stranica nije stvorena...moja je zelja da se politika izbaci iz ove prestave grada...prvo iz razloga sto je vecina informacija je lazna..drugo sto se gleda samo sa jedne strane...prolazeci predstava ostalih gradova po svjetu nigdje nisam naletio na grad u svjetu gdje se pise o politckoj situaciji kao ovde(predstavi bosanskih gradova)...znaci po vasem su svi nenormalni a vi normalni...ljepo sam vas molio da se tema izbaci iz predstave grada i to ne samo na ovom mjestu vec svugdje...s´postovanjem Spo!!!

: U slucaju da nesto nije tacno uvjek mozes navesti informaciju ovdje na diskusiju. Naravno svi tvoji navodi treba da imaju izvore. T.j. valjane referense na neutralne izvore. U protivnom nece biti promjena na clanku. Valjana referenca nije "meni je neko rekao" , "ja znam..", "kao sto svi znamo" itd. Valjana referenca je naprimjer "Fikret Abdic je ratni zlocinac sto je dokazano presudom u Karlovackom Sudu" i onda referense na presudu. --EmirA 21:45, 27 februar 2006 (CET)
;; nadam se da Vi, koji ste unosili podatke u vezi sa istorijom grada,ste  imali i podatke o tome koliko je stanovnika zivjelo u Velikoj Kladusi prije rata /za vrijeme Fikreta Abdica i "njegovih cetnika", isto tako smatram da ste sigurno raspolagali sa informacijama -koliko je tih ljudi izlazilo u progonstvo sa istim covjekom u pravcu neizvjesnosti dali ce ponovno vidjeti svoje ognjiste,
                            -i druga stvar sto bi trebali unijeti kao podatak je to da sve ove "logore"kako ih vi nazivate su u stvari otvarali za svakog i za onog ko je prekrsio zakon recimo kradjom ,krijumcarenjem  i drugim lopovlukom pa se recimo medju tim "logorasima" nalazilo i ljudi koji su izvrsili ubojstva kako za vrijeme rata tako i prije ratnih dogadjanja ,jednom rijecju svi stanovnici tih "logora" su u stvari bili oni koji su se ogrisili od zakon prije ili u toku rata . Ali isto tako i oni koji su u ratnim dejstvima bivali zarobljeni ili uhvaceni u radnjama koje su stetile tadasnjim vlastima odnosno bivsoj Autonomiji.Sto se moze reci i za suprotnu stranu u sukobu, Vi ocijenite sami.
Vidi se da ste podatke ubacivali neobjektivno i pristrano
Sto se pak tice "Abdic ratni zlocinac" reci cu samo to , tacno je da je sudjen i osudjen za "ratne zlocine" to se opovrgnuti nemoze ,medjutim dali je kriv za navedeno ,to trba da se utvrdi na posten nacin  a nikako na nacin na koji se to radilo i posle toga donesena je i presuda.Vreme ce donjeti svoje sto se tice oslobadjanja navedenog gospodina, a pak sto se tice termina "ratni zlocinac" ,podaci nam govore da se Haski sud ogradio od bilo kakve optuznice za ratni zlocin od strane Gospodina Abdica.Ovaj podatak je argumentovan i siguran sam da "istoricar" iz ovog moze izvuci pametnije zakljucke a ne da stavlja Abdica i "njegove cetnike" u isti kos sa neznam kojim osudjenikom iz Haga ili sa nekim od onih koji su pravi cetnici.Razmislite malo .
Ako gledamo sta se to Abdic uvjek spominje kao "pomagac srba ","cetnik", ili neznam boze zakloni kakve se sve stvari nevezu za njega i njegove ljude rekao bih to a i pitao bih -kako je moguce da iz jednog covjeka koji pobjedi na izborima iz 1990 godine,covjeka koji izjavi<<...od danas sam i Ja clan stranke SDA...>>,izrodi najveci neprijatelj muslimanskog naroda ako se zna da je stranka SDA bila iskljucivo stanka muslimanskog naroda.Zasto,nikako se nepita onaj ko napada Abdica,ili mozda nece i nezeli da se raspita?
Ja nebih odgovarao na ova pitanja,VI,Vi treba da odgovarate na sva pitanja i molim Vas da se uputite prije nego date ikakav odgovor,ja Vam mogu samo malo pomoci odite na web stranicu Bosnjackog Kongresa koji djeluje sirom svijeta u dijaspori,procitajte knjigu Sefer Halilovic-DRZAVNA TAJNA, prodjite anketom kroz Bosnu i upitajte ljude iz Sarajeva ,Banja Luke , Tuzle, Doboja ,Mostara idr. sta misle u vezi sa svim desavanjima oko V.Kladuse i F. Abdica cuce te.
                www.ABAUSA.org
                Bosanski Kongres Web Site-G.Sandijarevic,Borogovac i drugi.
                knjiga Sefer Halilovic - clanak :KAKO SAM SMIJENJEN PRVI PUT
tamo se moze nac dosta odgovora na pitanje : 1. ZASTO SE GOSPODIN FIKRET  ABDIC PONASAO NA ONAJ NACIN PREMA DRZAVNOM VRHU DRZAVE REPUBLIKE BOSNE i HERCEGOVINE  ??
                                            2.ZASTO JE SURADJIVAO SA SRBIMA IZ OKUPIRANIH KRAJEVA BOSNE I HERCEGOVINE??
                                            3. ZASTO AUTONOMIJA ??
    " ..ja bih svjetlo zvao mrakom da te nije Alija..."- kaze se u pjesmi koju netreba pocijenjivati.
    ".. Alija, Ja Krajine nedam!..."- Fikret Abdic u razgovoru sa Izetbegovicem u Zenevi.
Eto toliko kad se vec treaze argumenti ili kako se EmirA pita za "valjani refrenc".
Toliko za sad .
Hvala lijepa na strpljenju i cujemo se ponovno nekom boljom prilikom.
PS:IMAMO SVI MOGUCNOST I SANSU DA SE IZDIGNEMO IZ PRASINE I BLATA RATNIH IGARA ,IZBORI U OKTOMBRU DOLAZE, SAD ILI NIKAD
MOZEMO SVI ZAJEDNO RECI NACIJONALISTIMA VELIKO "NE"  DRZAVI , REPUBLICI BOSNI i HERCEGOVINI veliko "DA",regijonalno oznacenoj ali ne i nacijonalno podjeljenoj sa pravim povjerljivim ljudima na celu a ne sa rusiteljima i lopovima .
Ovo je slobodna enciklopedija koju u Vi mozete da mjenjate.  Ako mislite da su neke informacije propustene mozete ih sami promjeniti a zajednica ce ocijeniti koji su relevantni a koji nisu.  Wikipedia nije jedna osoba da je morate nagovoriti ili natjerati da uradi promjene.  Puno suradnika ima u zajednici i niko nema vrhovnu rijec o tome sta je najispravnije napisati.  Svaki clanak se sastavlja koncensusom a ako ne postoji mogucnost koncensusa problematicni dijelovi se daju na glasanje.  Pozivam Vas da sami doprinesete poboljsanju ovog clanka ako mislite da je to neophodno. Pozdrav --Dado 18:48, 8 april 2006 (CEST)
----
kakve veze imaju veze postupci jednog covjeka sa cjelim gradom???
ne vidim inimke sto nebi uveli za svaki grad i za svaku osobu sto je tko cinio
mislim da ste ovdje skoz promasli se dobronamjerne namjere, blio bi lijepo kad bi cjeli tim ramislio o cemu sta radi i kako radi...
jer ocito se vidi da nije realan niti nepristrasan.
Prebačeno s članka - neenciklopedijski stil

Velika Kladuša je jedna od osam općina Unsko-sanskog kantona. Smještena je na krajnjem sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Graniči sa Republikom Hrvatskom i nalazi se na tromeđi Banije, Bosanske Krajine i Korduna, što je čini značajnom raskrsnicom putnih pravaca iz Bosne i Hercegovine.
Najstariji pisani spomenici o Velikoj Kladuši potiču iz 1280 godine. Prema historijskim spisima grad je utrvđen još u vrijeme čestih turskih provala u ovaj kraj. Zanimljiva su narodna predanja o postanku i imenima okolnih mjesta velikokladuške općine. Za Kladušu kažu da je dobila ime po svom prvom gospodaru Kladaru. Ostaci srednjevjekovnih gradova iz 1450 godine svjedoče i danas u Podzvizdu, što ga sagradi neka gospodarica Marija Zvijezda; u Vrnograču, što ga ozida knjeginjica Vrana, najmlađa kćerka bogataša Dobriše, te u Todorovu, koje od 1560 godine presta da postoji kao Novigrad, kada dobi ime Todor Grad, a onda Todorovo, kako se i danas zove. Dugotrajne pogranične borbena ovim prostorima stvarale su hrabre, odvažne i smjele ljude, čije su osobine utkane i u legendama o Muji i Halilu Hrnjici.
Danas je Stari grad u Velikoj Kladuši hotelsko-turistički objekt , savremenog ugostiteljskog karaktera, utemeljen na ranoj srednjevjekovnoj vojnoj utvrdi. Po svojoj osnovnoj koncepciji spada u kategoriju , a arhitektonski predstavlja jedinstven slučaj, kako u zemlji, tako i u svijetu.
Turističko selo Mejdan od postojeće srednjevjekovne kule, adaptirane u hotel sa koji čini jedinstvenu prostornu cjelinu, sastoji se od 16 osnovnih objekata koji zajedno formiraju tipično krajiško selo. Arhitektura objekata turističkog sela Mejdan izvedena je iz tradicionalne krajiške seoske stambene kuće.
Burnim historijskim događajima, zabilježenim na ovim prostorima, savremenici dodaju i one iz II svjetskog rata, o čemu svjedoče mnogobrojni spomenici.
Perspektivni plan razvoja Općine Velika Kladuša iz decembra 1958 godine predviđao je ulaganja za rekonstrukciju mlina za mljevenje barita, praonice za pranje i klasiranje barita, zatim puštanje u pogon manje tvronice za proizvodnju sanitetskog materijala, te izgradnje radionice za preradu poljoprivrendih proizvoda u Velikoj Kladuši i Vrnograču.
Snažan iskorak u razvoju Kladuše započeo je krajem šezdesetih godina. postaje jedna od najvećih tvornica sanitetskog materijala u Bosankoj Krajini i šire. Dotadašnja zemljoradnička zadruga izrasta u PIK , najvećeg proizvođača poljoprivredno - prehrambenih proizvoda. Udruživanjem i nastaje iz kojeg se početkom 1973. godine izdvaja komunalno uslužna djelatnost u , današnje JP .
Mnogovjekovno i svakovrsno ropstvo i neimaština otišlo je u nepovrat. Hod u ljepše sutra postao je nazaustavljiv. Od 1985. automobilom i asfaltiranom cestom stizalo se pred svaku kuću, zaselak. Crveni krovovi novosagrađenih zidanica bacili su prošlost i sjenu šeperuše i kućerke. Bilo je to vrijeme bitke Kladušana za generacije koje dolaze.
A onda rat i ratna stradanja ostaviše dalekosežne posljedice i ožiljke za mnoge koji do tada nađoše sreću: životnu, radnu, porodičnu... Osta Kladuša... i bremenito vrijeme u njoj. Neka je generacije grade po svojoj vlastitoj mjeri s ponosom krajiškim dok se okolna brda spajaju jedno u drugo i prelaze u predjele širokih vidika.
sa članka

* Povoljan geoprometni položaj u odnosu na okruženje i regionalne strateške pravce Pounja i Pokuplja (R Hrvatska),
* Prirodno bogatstvo (mineralne sirovine - metalne i nemetalne),
* Zemljišni resursi (poljoprivredno zemljište osnova za proizvodnju zdrave hrane : strna žita, povrće, voće, industrijsko bilje); šume i šumska zemljišta bogata šumskim plodovima; pašnjaci.
* Tradicija u poljoprivrednoj proizvodnji, stočarstvu, peradarstvu i pčelarstvu,
* Tradicija u proizvodnji povrća i povrća za potrebe prehrambeno-prerađivačkih kapaciteta.
=== Strategija razvoja primarne poljoprivredne proizvodnje  ===
"Strategijom", kao osnovom za izradu i realizaciju razvojnih projekata, obuhvaćene su slijedeće oblasti razvoja primarne poljoprivredne proizvodnje:
*Ratarstvo (proizvodnja žitarica, stočne hrane)
*Stočarstvo (proizvodnja mlijeka, proizvodnja mesa)
*Voćarstvo
*Povrtlarstvo
*Pčelarstvo
*Otkup i prerada šumskih plodova i ljekovitog bilja.
=== Osnovni pravci i strategija razvoja Općine ===
*Obnova, modernizacija i izgradnja lokalne infrastrukture od suštinskog značaja za dugoročan razvoj Općine
*Ekonomski oporavak i razvoj poljoprivrede i agroindustrijskog sektora i prehrambene industrije
*Revitalizacija i prestrukturiranje preduzeća u sektoru tekstila, građevinarstvu, javnih preduzeća kojima je osnivač Općina
*Razvoj poduzetništva u sektoru iskorištavanja prirodnih resursa ( oblasti obrade drveta, stočarstva, iskorištavanja termalnih voda, turizma)
*Razvoj infrastrukture neophodne za razvoj poduzetništva u uslovima tržišne ekonomije (mala i srednja privatna preduzeća)
*Izgradnja poslovnih zona u skladu sa planskim dokumentima (tržni i proizvodni zanatski centri , turističko - ugostiteljsi kapaciteti)
*Promocija mogućnosti ekonomskog razvoja, direktnih i indirektinih ulaganja domaćeg i stranog kapitala
*Stvaranje uslova za obrazovanje i obuku za zanimanja prema potrebama tržišta rada i razvoja Općine i razvoja obrazovnih institucija osnovnog i srednjeg obrazovanja
*Promocija amaterizma u oblasti kulture, kadrovsko i ekonomsko jačanje ustanova, udruženja i društava u sektoru kulture
*Izgradnja sportsko-rekreativnog centra u gradu i sportskih terena u zonalnim centrima sa sadržajima interesnog povezivanja sporta, marketinga i usluga.
*Jačanje kapaciteta lokalne uprave koja će lokalnu vlast učiniti pristupačnom, odgovornom, stručnom i pouzdanom za razvoj općine, humanizaciju odnosa i socijalnu koheziju, za upravljanje i odlučivanje uz participaciju građana i za ekonomsku i socijalnu održivost općine kao lokalne zajednice.

Prirodni resursi i potencijali za razvoj općine

Strategija razvoja primarne poljoprivredne proizvodnje {{Izvor}}

Osnovni pravci i strategija razvoja Općine {{Izvor}}