Zdravo Emire
Evo trenutno sam u Sarajevu, a još ću biti do kraja mjeseca. Nemam računar u stanu pa moram vazda ići na internet klubove u gradu da bi imao pristup wikipediji, odnosno internetu općenito. Zato nisam odavno bio na wikipediji.. a još zadnjih nekoliko dana sam imao temperaturu 40 stepeni pa... eto... to je šta bi sa mnom.
Rijetko sam gledao šta se dešava na wikipediji jer kad imam pristup internetu obično se bavim s važnijim stvarima, ali jesam, primjetio sam šta se dešava tom članku na engleskoj wikipediji. To je žalosno.. stvarno sam ljut. A najviše me nervira to što većina toga što oni pišu su kompletne gluposti (npr. Kravica, 3000+ srpskih "žrtava".. ima još dosta toga). Pokušat ću još dok sam ovdje da to sve malo ispravim (nadam se zajedno s Dadom), ali na žalost neću moći biti puno aktivan sve dok se ne vratim u Ameriku. A ni tad neću baš bit aktivan kao nekad..
Da li se je šta drugo važno dogodilo ovdje na našoj wikipediji? Odgovori mi kad se vratiš.. have a good trip. - Asim

I ja se slazem s prijedlogom, mada ne koristim yahoo cesto. Asim Led 22:37, 30 juli 2005 (CEST)

Dado, Asime, Kal-El, SPQR, Bosnawi i Harač, volio bih kada biste me kontaktirali na moj email: emirarven@yahoo.com, jer imam ideju kako da se bolje organizujemo u radu na wikipediji.
Mislim, da bismo trebali biti mnogo organizovaniji kako bismo efikasnije pisali odnosno prevodili članke, a u skladu s našim mogućnostima i slobodnim vremenom, pogotovo kada su u pitanju teme vezane za BiH, ali također i efikasno sprječavali vandale koji nam s vremena na vrijeme dolaze sa "susjednih" wikipedija. Šta mislite o tome. Javite mi emailom pa ću vam saopštiti ideju, a nakon toga možemo diskusiju nastaviti i ovdje...Emir Arven 22:24, 27 jun 2005 (CEST)

::Hvala Kal-El za brzi odziv. Cekam i ostale zainteresovane pa da vidim da li cemo ideju realizovati ili ne.Emir Arven 09:23, 28 jun 2005 (CEST)

:::OK, Asime, kontaktiraj me na moj email emirarven@yahoo.com, pa cu ti mejlom napisati detalje kreiranja grupe. Mogu se koristiti i druge adrese, ali posto je grupa yahoo-ova, najbolje mi bilo koristiti tu adresu.Emir Arven 11:02, 31 juli 2005 (CEST)

Molim te pogledaj Kafić i napiši svoje mišljenje. Već je napravljen kanal #balkan.wikipedia. O ovome će biti obaveštene i ostale balkanske Wikipedije. Pozdrav, --Pokrajac - ambasador srpske Vikipedije 14:50, 10 mar 2005 (CET)
Ajde Emire prestani da penis i probaj da uradis nesto konstruktivno. Evo ti jedan predlog:
Napisi relevantan clanak o Cetnickom pokretu sa svim linkovima i relevantnim referencama; napisi posten clanak o Drazi Mihajlovici sa cinjenicama a ne samo osudama i ocenama. Kada to uradis i ako uradis to dobro -znaci neutralno i enciklopedijski ja mislim da ce to biti pravi potez.

::Mislim da je onaj kratki članak koji je napisan o draži sasvim dovoljan. Ako nešto ne štima citiraj rečenicu po rečenicu za koju smatraš da je netačna ili nekorektna pa da se suočimo sa argumentima. Smatram da zločinac Draža Mihailović ne treba da ima veliku pažnju na ovoj enciklopediji.Emir Arven 14:51, 16 maj 2005 (CEST)

:::Nije uopće važna veličina teksta, mada shodno zločinima koje je počinio, dotičnoj osobi treba posvetiti više pažnje. Jednostavno iz razloga ukoliko mi ovdje ne postavio dovoljno objektivnih informacija o ovom zločincu posjetioc će ih potražiti tamo gdje se njegova ličnost prestavlja likom oslobodioca. --Bosnawi 14:59, 17 maj 2005 (CEST)

:::Pa čekaj Emire sad, stani, polako... Šta će onda onoliki članak o Hitleru majku mu! Bez obzira koliki Draža bio zločinac, on je vredan pažnje kako bi njegova eventualna dobra ili loša dela ostala u sećanju svih nas! Ma ne, znam šta ćeš opet odgovoriti... Naravno u autoritativnom stilu i u fazonu čoveka koji "sve zna". Takve nikad nisam podnosio...
Sta je problem sa konstatacijom da su osmanlije bili najveći agresori bosne?Nikakavo objašnjenje samo brisanje,pogotovo jer onaj članak "pozadina",sadrži gluposti.Nasljednik habsurške monarhije ugarska kruna?Alo?193.198.216.88

:Srbi su bili agresor na Bosnu jos od vremena Stjepana II Kotromanica (cak i ranije u nekoliko pohoda), kada su prodrli do Bobovca, od tada datira njihova otvorena agresivna politika. Nastojali su pripojiti Bosnu Srbiji, a bosanske krstjane tj. sljedbenike Crkve bosanske istrijebiti. O tome postoje dokumenti kada traze od Pape da suzbije heretike u Bosni. A nakon toga, kada Bosnjaci prelaze masovno na islam, svoju vijekovima generisanu mrznju ispoljavaju genocidnom politikom prema Bosnjacima.Emir Arven 14:19, 27 jun 2005 (CEST)

:Malo si se zanio.Ako sve to i stoji,nisi pobio nijedan argument vezano za osmanlije kao osvajače..

:::Nikada nisam negirao činjenicu niti sam imao namjeru da pobijam argument da su osmanlije osvajači Bosne. To je navedeno u prvoj rečenici članka kada se spominju i ostali osvajači na Bosnu. Međutim članak nije o Osmanlijama nego o prošlom ratu u Bosni i Hercegovini.Emir Arven 15:54, 28 jun 2005 (CEST)
Iz samog ustrojstva osmanske države vidi se vojni,agresorski karakter.Oni su 4.stoljeća!!!! bili okupatori!!!! Bosne.Cijela Europa još bruji o strašnim turskim osvajačima.Srbi nikad nisu vladali Bosnom(sad su to uspjeli djelom).,a sto se tiče njihove nasilne vanjske politike,ona je bila najviše okrenuta prema Hrvatskoj.Zbog Turaka(migracija stanovništava Srbi vuku svoje "povjesno pravo" na dio Hrvatske.Srbi nisu samo vršili genocid protiv Bošnjaka,nego i Hrvata u Bosni i Hercegovini.Ako sve ovo i zanemariš, onaj članak sadrži povjesne nebuloze...

:::Već sam spomenuo da su Turci navedeni uz Srbe, Hrvate, Austrijance itd. kao agresori, međutim članak nije o Osmanlijama nego o prošlom ratu u Bosni. Što se tiče samih osmanlija oni kao osvajači za razliku od Srba i Hrvata nisu imali politiku etničkog čiščenja, koncentracionih logora i genocida. Prvi dokument u Evropi o ljudskim pravima je Ahdnama sultana El-Fatiha koju je on izdao bosanskim katolicima da slobodno ispovijedaju vjeru 1463. godine.Emir Arven 15:54, 28 jun 2005 (CEST)
Vidim da s tobom nema smisla razgovarat.Ko kod imalo razumije povjest on ne uspoređuje 16.stoljeće,i tadašnje metode okupacije,sa 21.stoljećem.U većini crkava diljem europe,stoji molitva Bogu da sačuva ljude od osmanskih osvajačkih pohoda.Prvi dokumenti o ljudskim pravima ide iz Stare Grčke(ako znaš ,kad je to bilo).Današnja moderna Turska pokazuje koliko zastupa ljudska prava,a kamoli  vojna osmanska država..Ali dobro ,ne vrjedi se stobom svađati.Tek sam sad vidio da si prihvatio neke sugestije...Mislim da ako već hoćeš tražiti pozadinu srpske agresivne politike,onda to treba gledat u paketu sa politikom prema Hrvatskom,jer je to vanjska granica "Velike Srbije",i rat je tamo počeo prvo skoro dvi godine ranije....

Emire, pitanje za tebe.  Našao sam prevod jednog dijela teksta sa engleske wiki na ICTY stranici u slučaju Krstić.  Možeš li javiti gdje si našao informacije o Masovnim pogubljenjima (Mass Executions).  Također ako možeš pomoći oko preslovljavanja imena Bošnjaci.
Pozdrav  --Dado 23:32, 6 avgust 2005 (CEST)
Selam i Tebi dobri čovječe [[[Mir Harven]]],
Pa ti si pravi internacionalac. Što radiš ovdje? Kako si? Kako ide bratstvo i jedinstvo? Što, bolan, ne dade Hrvatima, da doznaju da imaju svoj Kur'an i kako Ti ide uređivanje Herceg-Bosne one iste protiv koje se borio prvi prevoditelj Kur'ana hrvatskim jezikom i zbog koje nemaš mnogo vremena za hrvatsku Wikipediju. --Mitras 14:22, 15 avgust 2005 (CEST)Tomahawk iliti --Mitras 14:22, 15 avgust 2005 (CEST)Mitras

::Polupao si lončiće, matere mi. A što se tiče Miralema, kako ga ja zovem, zamolio bih te da moje strance ne prljaš njegovim nickom.Emir Arven 14:50, 15 avgust 2005 (CEST)

::U redu, ako moja asocijacija na Miralema nije točna iskreno se ispričavam za pogrješno ciljanu kritiku. Ali ta osoba je sklonila vijest da je jedan Hrvat, s francuskog, načinio prvi prijevod Kur'ana. Valjda se boji da ne bi koji Hrvat, ne daj Bože zbrisao u Islam iz prelijepog Tuđmanovog i Bobanovog zagrljaja. Nazvao je citiranje jedne Sure Kur'ana "suludim pokušajem da se objavi cio Kur'an". Taman i da jeste tome tako, zar je to suludo. Ponuditi Božju objavu. Sad ću ju zaista i ostvariti, samo ću poslušati savjet administratora i objaviti na način kao što je uređna jedinica Biografija, razbivši cjelinu na 114 dijelova. Još jednom - isprika, ali sam mislio da se radi o maloj preobrazbi pseudonima, a makar i loš prijevod Kur'ana, bez namjernih iskrivljivanja je ogroman poduhvat. Nek' ga netko poduzme, a Dretar je preveo kompletnu Bibliju i Kur'an. --Mitras 07:23, 22 avgust 2005 (CEST)Mitras

:::Ljudski je griješiti. Na bosanskoj Wikipediji možeš pisati i o Dretaru i o njegovim djelima bez ikakvih problema.Emir Arven 05:19, 4 septembar 2005 (CEST)
Kur'an (arapski: أَلْقُرآن al-qur'ān) u prenesenom prijevodu "recitacija"; takođe zvan Al Qur'ān Al Karīm; ili izvedeni nazivi Quran, Koran, te rijetko Alcoran) je sveta knjiga Islama. Muslimani vjeruju da je Kur'an objava Božjih riječi i kulminacija Božje objave čovječanstvu, preko Božjeg poslanika Muhameda a.s. u periodu od 23 godine preko meleka Džabraila (Jibril - Gabriel).
U daljnem tekstu koristimo izraz Kur'an kako je definisano pravopisom bosanskog jezika.

Kur'an se sastoji od 114 sura sa ukupno 6236 ajeta isključujući 112 bismilla koje se obično podrazumijevaju kao bezbrojne, ili 6348 uključujući i njih; tačan broj ajeta je različit, ne zbog sadržaja, nego zbog različitih metoda njihovog brojanja. Muslimani obično povezuju sure, ne sa njihovim brojevima, nego sa arapskim imenima koja su izvedena na neki način iz date sure. (Pogledajte listu imena sura.) Sure nisu poredane po hronološkom redu (po redu po kojem islamski učenjaci vjeruju da su i objavljivani) nego po drugačijem redu, prvenstveno prema veličini sura, što muslimani vjeruju da je takođe inspirisano od Boga. Nakon kratkog uvoda, Kur'an nastavlja sa najdužom surom, a završava sa nekim najkraćima.

Kur'an je jedna od prvih pisanih knjiga u Arabiji. On je napisan u ranoj formi klasičnog arapskog jezika, poznatog u engleskom jeziku kao "Kur'anski" arapski. Postoji nekoliko ostalih primjera arapskog iz tog vremena.(Mu'allaqat, ili suspendirana oda, za koju se vjereuje da je jedan primjer arapskog jezika prije islama; ostali kažu da je kreirana poslije Muhameda a.s. Preživjelo je samo pet natpisa iz pred islamskog arapskog jezika.)
Ubrzo nakon smrti Muhameda a.s. 632. godine, Islam se proširio izvan Arabije, te osvojio većinu tadašnjeg "civiliziranog" svijeta. Arapi su morali da se suoče sa milionima stranih osoba, sa kojima su morali na neki način komunicirati. Jezik se brzo mjenjao da bi mogao odgovoriti novonastaloj situaciji, gubeći na svojoj kompleksnosti i nejasnom rječniku. Nekoliko generacija nakon Prorokove smrti, mnoge riječi korištene u Kur'anu postale su nejasne za obične ljude koji su govorili svakodnevni arapski, budući da se arapski jezik puno promjenio, velikom brzinom. Beduini su govorili izmjenjenim jezikom, prihvatljivo malom brzinom izgovaranja, tako da su rani arapski leksikografi njih tražili da im objasnjavaju teške riječi ili razjašnjavanju neke tačke gramatike. Dijelom zbog potrebe religije da objasni Kur'an slabijim govornicima, arapska gramatika i leksika su postale značajne nauke, pa je model za literarni jezik zadržao do danas taj govor iz Kur'anskih dana, prije nego neki trenutno vazećih dijalektata
Muslimani smatraju Kur'an velikim i značajnim zbog njegove poezije i dotjeranosti, kao i da je ta njegova literarna perfekcija dokaz njegovog božanskog porijekla. Budući da je ta perfekcija vidljiva samo za govornike arapskog jezika, stoji kao još jedan razlog zašto se samo originalni arapski tekst smatra kao pravi Kur'an. Prevodi su smatrani manje sjajni, prije kao interpretacije božijih poruka, negoli same direktne poruke od Boga. Tradicionalno upravljanje prevodima i publikacijama Kur'ana daje upute da kada je knjiga izdana, ona ne može imati jednostavni naslov "Kur'an". Naslov uvijek mora da sadrži odredbeni pridjev (sprečavajući konfuziju sa ostalim "recitacijama", u arapskom smislu), pa zbog toga najviše izdanja Kur'ana nose naslove poput Sveti Kur'an, Plemeniti Kur'an, i ostale naslove sličnog značenja.
Svaki priznati učenjak islamske škole trebao bi biti u mogućnosti da u najmanju ruku čita i razumije Kur'an u njegovoj originalnoj formi. Mnogi muslimani, djeca i odrasli, uključujući i one koji uopšte ne razumiju arapski jezik, uče Kur'an djelomično ili u cjelini, u originalnom obliku, jer je to zaista potrebno radi obavljanja molitve - namaza.

Za prevodjenje na cirilicu koristim Vucko program.  Dobra stvar je sto prevodi i sa cirilice na latinicu pa se mogu i clanski sa srpske wiki prebaciti na bosansku.  Vidi .  Sto se tice tastature isto kao sto ubacis opciju za hrvatski jezik koja ti omogucuje da koristis čćšđž tako mozes i da instaliras srpski jezik na cirilici tj чћшђж.  Sve je sastavni dio OS-a. (pod Control Panel - Regional and Language Options - Languages tab - Details - Add) Obicno se blizu sata na ekranu pojavi mali interfejs sa kojim jednostavno mozes da saltas jezike. --Dado 20:19, 16 avgust 2005 (CEST)

Ako niste još primjetili, sada postoji opcija za bosanski jezik koja također omogućuje korištenje čćšđž.
Vidi fakat.  Nisam to primjetio.  Promjenio sam interfejs.  --Dado 22:09, 16 avgust 2005 (CEST)

::Hvala za informacije. Izgleda da vi koristite XP, za razliku od mene kada su ove jezicke opcije u pitanju, ja koristim starije Pendzere, tako da mi trazi dodatni CD sa fontovima, kada hocu da postavim na Serbian(cyrillic).Emir Arven 22:36, 16 avgust 2005 (CEST)

U Ustavu ovog kantona piše Zapadnohercegovačka županija...
Mislim da je u tom slučaju dobro imati oba termina.
Hvala.

::Možda se takav kompromis može napraviti u državnim institucijama (jer u njima se govore sva tri jezika u BiH), ali ovo je enciklopedija na bosanskom jeziku koja ne poznaje taj termin. To bi bilo isto kada bismo sada mi otišli na hr wiki i umjesto kanton pisali nahija ili pašaluk.Emir Arven 13:00, 17 avgust 2005 (CEST)
U redu, izvrsno argumentirano, ali ja govorim sa stanovišta običnog čovjeka koji dođe na ove stranice ili ste mišljenja da na ovom siteu treba isključiti drugu terminologiju u svakom pogledu.

::Naravno da ne treba isključiti drugu terminologiju (sinonimi mogu biti korisni), ali nažalost niti u pravopisu bosanskog jezika riječ županija ne postoji, niti je zakonski utemeljena ne samo u bosanskom nego i u hrvatskom jeziku. Što se mene tiče možeš navesti napomenu da Hrvati kanton nazivaju županija, iako je taj termin neustavan (kao neka dodatna informacija). Ali ne vidim smisla komplikovati...Emir Arven 13:13, 17 avgust 2005 (CEST)

Emire, da li si to ti korisnik EmirA? Malo sam zbunjen. Sjetio sam se da si bio predlozen za upravnika pa trebao bi ti dati ta prava.. ali Emir Arvenu ili EmirA-u?Asim Led 19:17, 3 septembar 2005 (CEST)

:Ja sam Emir Arven, dugogodišnji član :) A zaista ne znam ko je EmirA. Emir Arven 19:25, 3 septembar 2005 (CEST)

:Inače zadnje dvije sedmice sam jako bio zauzet, pa nisam mogao da učestvujem u radu Wikipedije. Inače, napisao sam nekim printanim medijima poziv da promovišu bosansku Wikiepdiju. Nadam se da će neko objaviti naš poziv da se Wiki omasovi, jer imamo malo članova, a mnogo je anonimnih izmjena. Emir Arven 19:29, 3 septembar 2005 (CEST)

:: Zdravo. Ja se izvinjam ako sam stvorio zabunu. Kad sas se registrovao jednostavno sam koristio moje ime i prvo slovo mog prezimena.  --EmirA 19:45, 3 septembar 2005 (CEST)

::Ma nema problema, dobro nam došao. Samo, možda bi bilo dobro ako dopuniš svoju korisničku stranicu. Asim Led 20:56, 3 septembar 2005 (CEST)

::Ma bitno je da nas ima što više. Emir Arven 19:51, 3 septembar 2005 (CEST)

:::Aha, u redu. Dat ću ti puna upravnička prava malo kasnije danas. Još bi trebao predložiti par novih korisnika za ta prava. Wikipedia nam više nije toliko mala, imamo preko 3,000 članaka a ne bi me iznenadilo da do kraja godine imamo blizu 5,000. Dobro je da si pisao nekim printanim medijama.. mi za sada trebamo do nove godine da standardiziramo wikipediju, pravila, izgled, dopunimo najvažnije članke, izbacimo gluposti i nacionalistički vandalizam, itd.. znaš, da bi imali dobar temelj od kojeg bi mogli rasti i postati "velika" wikipedija (recimo 10,000 članaka).

:::Također, evo pišem članak o Husein-kapetanu na engleskoj wikipediji.. vjerovatno će biti na početnoj stranici engleske wikipedije za jedno-dvije sedmice.. vidit će ga par miliona ljudi. Međutim, nemam ni jednu sliku Husein-kapetana.. znaš li ima li kakav kip ili slika njegova u Sarajevu? Asim Led 20:56, 3 septembar 2005 (CEST)

:::U Sarajevu nema nikakvog spomenika Husein-kapetanu, nazalost. Koliko se sjecam jedino su bile postanske markice sa njegovim likom. Emir Arven 21:02, 3 septembar 2005 (CEST)

Šta vi mislite o logu za bosansku wikipediju? Da li nam je potreban? Imateli svoj prijedlog? Moji prijedlozi su navedeni dole. Ako se ova tema nekada bude pokretala eto nekih mojih vizija.
 Prvi prijedlog
 Drugi prijedlog

Meni se najviše sviđa ovaj drugi prijedlog. Međutim, nisam primijetio da ostale wikipedije imaju vlastiti logo, pa ne znam kako bi to bilo prihvaćeno od strane ostalih wikipedija. Najbolje je pričekati da se svi članovi naše wikipedije izjasne po ovom pitanju. Kal-El 12:50 04. septembar 2005. godine (CET)

::Vidio sam na hr wiki. Oni imaju kockice. Ali "logo" nije neophodan. Mislio sam ako se nekada bude pravio ljepsi dizajn prve stranice Wikipedije, da se razmisli o nekom simbolu koji ce biti prepoznatljiva za Bosnu.Emir Arven 14:20, 4 septembar 2005 (CEST)

Emire,
I ja sam imao priliku osjetiti na vlastitoj koži vandalizam tog Mir_Harvena, ali bih Te molio da malo suspregneš emocije i zaustaviš šovinističke kvalifikacije prije nego Ti izlete iz usta. Ti si, ako se ne varam, administrator, i nemaš pravo biti neciviliziran. Vandala ima svugdje, ali ovako izgovarati tu sintagmu prelazi granicu uljudnosti. Ti si poopćio stvar i učinio da Tvoj iskaz postane etiketa cijeloj jednoj nacijiji. Naciji čiji je jedan pripadnik Džauhar ben Abdallah al-Saqlabi(Cavtat 911-Kairo 992.) koji utemeljuje Kairo i  970. godine džamiju, najglasovitiju u svijetu, gdje zasjeda vrhovno islamsko teologijsko tijelo - [[al-Azhar](Najblistavija). Ako Te drugi Hrvati ne navode na pomisao kako se u njihovom slučaju, ne radi o vandalskom narodu, ali ratničkom svakako, onda učini nešto sa sobom. --213.49.116.157 19:11, 4 septembar 2005 (CEST)Mitras

::Ja stvarno je znam o čemu pričaš. A samo bih te savjetovao da na talk stranicama kada želiš postaviti pitanje, napišeš prethodno naslov koji asocira na temu o kojoj želiš da pričaš. Da daš kratak uvod i postaviš pitanje. Što se tiče vandalizma, ova wikipedija je bila pod strahovitim vandalističkim napadima kako Srba, tako i Hrvata (naravno ne radi se o cijelom narodu, nego vandalima iz toga naroda), kojima je cilj bio da sabotiraju rad bosanske Wikipedije. Što se tiče Hrvata, lično sam napisao nekoliko članaka o Hrvatima, među kojima su Blaž Kraljević, Paradžik, HOS koji nisu okaljali obraz u ratu. Pozdrav.Emir Arven 11:34, 5 septembar 2005 (CEST)

::U jednom pismu, s povodom, stanovitom Mir_Harvena upotrijebio si izraz "opet ovi vandalski Hrvati", a to se ne može i ne treba reći kao što se ne treba reći ni "ovi lopovski Novoseljani", zato što ima u Novom selu lopova. Već i sami Vandali upitni su zbog tog rimskog izraza, jer su osvojivši neku novu teritoriju zavodili svoj čuveni Rimski mir (Pax Romana). Evo poslat ću Ti to s tog mjesta. Što se tiče uporabe bosanskog jezika, ja mislim da također govorim i pišem bosanskim jezikom, jer struktura mojeg jezika je istovjetna, a to što ja upotrebljavam i ortografiju koja je djelimise etimologijska, to je također dio bosanskog naslijeđa, a ja se zalažem da kompletno bosansko jezično naslijeđe bude inkorporirano u temelj suvremenog književnog i narodnog bosanskog jezika, dok stanovita nastojanja idu putem brisanja iz kolektivnog pamćenja onaj dio koji nije trenutno podoban. Uz ovo želim dodati da još nije ustanovljen književno-jezični standard bosanskog jezika. Isakovićev Rječnik i posljednja Gramatika Bosanskog jezika su svakako i bit će nezaobilazna djela, ali za standardizaciju treba još posla i vremena. Po mom shvaćanju bosanski jezik ima, nakon tortura koje je preživio, šansu da izbjegne hrvatski puritanizam, koji uškopljuje hrvatski jezik, i srpsku dezorijentaciju, jer njihovi lingvisti čisteći ubijajući hrvatski i bosanski i bježeći o njihovih vrijednosti upali su ravno u jezik onih s kojima vode boj već šest stoljeća. Kad bi se sve  riječi turskog podrijetla izbrisale iz suvremenog srpskog jezika , komunikacija među Srbima, a Bogami i Hrvatima i Bošnjacima, bila bi totalno onemogućena. Otkud to znam, znam jer posjedujem, među inima i nekoliko rječnika turskog jezika, latiničkog pisma, pa vidim na tisuće riječi u njima koje prepoznajem kao svoje, a ondje opet moj prijatelj, alžirski lingvist Safian Gherbi i prevoditelj i znalac desetine jezika, među kojima i nekih mrtvih, pokazuje mi da više od pola tih istih riječi jesu arapskog podrijetla, te da ni Židovi nikad ne bi uspjeli pročitati Izaijine knjige u tzv. Kumranskim rukopisima bez pomoći Arapa i arapskog jezika, jer oni pišu samo konsonante, a zaboravili su riječi, ali nisu Arapi. No, već sam pretjerao. Nadam se da smo se razumjeli. --Mitras 21:54, 9 septembar 2005 (CEST)Mitras

::::Mislim da si me pogrešno citirao, jer ja ne smatram da su Hrvati vandali, nego sam vjerovatno rekao "hrvatski vandali" što se odnosi na vandale iz hrvatskog naroda, isto kao što se kaže "srpski nacinalisti", a ne kako ti kažeš "vandalski Hrvati". Dakle ponavljam, da si me vjerovatno pogrešno citirao. Također talk stranice nisu stranice za članke, a ponekad se vandalima mora prići na način kako oni to razumiju.Emir Arven 22:19, 9 septembar 2005 (CEST)

Zdravo Emire.
Ja bih te pito zasto meni saljes upozorenja i govoris da vandaliziram.
Ako mislis na clanak Bosnjaci, pa samo sam napisao da ima i Bosnjaka drugih vjera jer ja sam pravoslavne vjere a izjasnjavam se Bosnjakom i totalno sam isto kao i drugi Bosnjaci a gdje se molim mislim da je moja stvar.
Smatram da je izvrsena agresija na Bosnu i Hercegovinu i da je nas narod jako patio smatram sebe Bosnjakom u svemu i uopste nevolim Srbiju u Hrvatsku ili njihove kroz agresiju stvorene entitete i take stvari.
Zelim nezavisnu i jedinstvenu Bosnu i Hercegovinu i svaku promjenu koju radim kao na historiji Bosne i Hercegovine je kada mislim da je pogresno napisana znaci da nema naroda, jezika i tih stvari kada ima.
Nadam se da me neces vise iskljucivat ili upozorivat i stalno vracat nazad moje promjene. Pozdravljam te puno.

::Moja sugestija je išla u pravcu da izmjene koje se vrše, a da pri tome se izbrišu prethodni dijelovi teksta, moraju barem da imaju objašenje. To znači da se na talk stranici određenog članka navede, zašto je nešto izbrisano, a zašto je nešto dodano. Pozdrav.Emir Arven 14:12, 6 septembar 2005 (CEST)
Nisam znao odsada kada neki clanak promjenim napisati zbog cega.

Emire, gdje su nestale moje replike na Tvoje navode u pet točaka?--Mitras 18:23, 11 septembar 2005 (CEST)Mitras.
Nije lijepo da se pitanja postavljaju na stranicu korisnika, nego na talk stranicu. Stranica korisnika je lična stranica i pisanje po njoj od strane drugog usera, se smatra vandalizmom.
Što se tiče tvog pitanja, nemam pojma gdje su "nestali" tvoji odgovori? Simptomatično je da u svemu vidiš ugroženost i zavjeru Hrvat? Svaka stranica ima "historiju" na kojoj se nalaze sve verzije i promjene određene stranice. Možda nisi snimio stranicu ili se pritisnuo pogrešno dugme.Emir Arven 18:51, 11 septembar 2005 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Emir Kotromanić/Arhiva1


Razgovor:Zvornik

Mislim da Zvornik je nastao od rijeci IZVOR, obzirom da na tvrdjavi iznad sadasnjeg grada postoje izvorni a zastitnica grada je Sv.Petka koja se i veze za cudotvorstva izvora. Filoloski, nemoguce je da u ZVONO stane konsonant pa da dobijemo od Zvonik Zvornik, no je uobicajeno da se vokal vremenom izgubi, pa tako od IZVORNIK-a dobijemo ZVORNIK.
S'postovanjem,
Petar Spremo
Pero pises gluposti, prvo zastitnica grada pa sad i izvor, gdje te bugalastinje nadje?
Ljudi ko mi dokaze da je i jedan turcin ikada zivjeo u Tabancima, Jasenici, Trnovici, Padjinama, Rocevivu i Kiseljaku castim ga majke mi!
A jos je smjesnije sto je tamo nasao i hrvate, jesi li provjerijo mozda ima i eskima
Pa ovaj sta je sve ovde lupeto!!!!!!!!!!!!!
Imam pitanje za tebe da li si ti ikada bio u opstini zvornik????
Ratko Skocic!
Moj prijedlog je da Zvornik ovako ostane
94.250.3.251 14:29, 7 novembar 2009 (CET)DamjanKrulj94.250.3.251 14:29, 7 novembar 2009 (CET)

Republika Srpska nije podijeljena na kantone. Podatke o broju stanovnika ne treba mijenjati. Toni 14:50, 7 novembar 2009 (CET)

Ako vec postoje podaci ili procjene, navedite izvore procjena. Toni 14:51, 7 novembar 2009 (CET)
Kako da navedem izvore procjena94.250.3.251 15:07, 7 novembar 2009 (CET)DamjanKrulj94.250.3.251 15:07, 7 novembar 2009 (CET)
je li toni?94.250.3.251 15:09, 7 novembar 2009 (CET)Damjan Krulj94.250.3.251 15:09, 7 novembar 2009 (CET)

:Izvore procjena navedite tako, sto cete napisati link, ili odakle ste podatak uzeli. Vase misljenje nije podatak koji je relevantan. Toni 15:10, 7 novembar 2009 (CET)
ok94.250.3.251 15:12, 7 novembar 2009 (CET)Damjan Krulj94.250.3.251 15:12, 7 novembar 2009 (CET)

Општина Зворник 	Зворник 	61 	371,96 	43.718 	51.688број стан.1996. 	број стан.2004.Takvi su podaci.94.250.3.251 15:16, 7 novembar 2009 (CET)DamjanKrulj94.250.3.251 15:16, 7 novembar 2009 (CET)
Ja sam čitao da je opština Zvornik izgubila oko 200km2 površine i zbog toga se broj stanovnika smanjio.Opština Osmaci je nekada pripadala Zvorniku.94.250.3.251 15:18, 7 novembar 2009 (CET)DamjanKrulj94.250.3.251 15:18, 7 novembar 2009 (CET)

Procjena broja stanovnika opštine Zvornik


{{Stranica_za_razgovor}}Narodni nazivi mjeseci "travanj" i "lipanj" su prema Isakovićevom rječniku riječi specifične bosanske leksike, upisani, prvi 1550., a drugi 1615 godine, po prvi put u bosanskoj književnosti. Molim, ne dirati izvornu leksiku, bez argumentirane potrebe. --Mitras 22:43, 15 septembar 2005 (CEST)[[Korisnik:Mitras|Mitras]]

Članak nema interwiki linkova, pisan je hrvatskim jezikom. Nema navedenih izvora. Ja lično nikad nisam čuo za Džauhara. -- Amer Zeherović Poruka 22:33, 21 mart 2007 (CET)

Ubacio sam interwiki.  --Elmir[demicx] 22:40, 21 mart 2007 (CET)

Članak o Dževheru postoji na engleskoj wikipediji pod imenom "Gawhar Al-Siqilli". I tamo jasno piše da "Gawhar was a Sicilian Mamluk of Greek origin" i navode se 4 izvora za tu tvrdnju.
I prije sam čuo za njega ali sada prvi put čujem da je bio hrvatskog porijekla.
Autor je možda zamjenuo dva termina "الصقلي" (Sikili ili u prijevodu na bos. -Sicilijanac) i "Sakleb" što je arapski naziv za Slavenske narode.Na temelju toga, preporučujem potpuno brisanje članka, nakon čega bi ja preveo englesku verziju teksta sa izvorima.

::Članak definitivno pristrasan i nije potkrijepljen izvorima i referencama. ako je ibn Abdullah kako je odjednom Anton (sorry Toni ;-) ). --CER@ (ask) 11:56, 17 juni 2009 (CEST)

:::Moze biti i pitanje transkripcije. Anten (Antes, Antei) npr. je bio slovenski narod porijeklom iz Ukrajine na obalama Crnog mora i prema jugu do Bugarske. Na slavenskim jezicima je iz toga moglo proizaci Antun. Mnogi su u imenu imali i pleme ne samo oca ili dida. Interesantno je samo sto se radi o izvorno hrvatskoj varijanti imena Anton koja automatski bez pitanja dokazuje da je Hrvat. Meni u principu smijesna opaska, ali ok, nisam je ja napisao :). Ja bi pobrisao pa da Rasta prevede ako hoce. --Amir pitaj 13:52, 17 juni 2009 (CEST)
Dosta hrvata, srba i bosanaca je bilo velikana u tom periodu, zasto nebi mogao i osnivač Al Azhara biti hrvat? Međutim, članak nije potkrijepljen konkretnim izvorima a i u konfliktu je sa engleskom verzijom. Ja cu sutra aBd prevesti englesku verziju članka pa eto...ako ko bude imao primjedbe i na nju...pa zato postoji wikipedija :)  --Bosniarasta 14:45, 17 juni 2009 (CEST)

Urađeno--Bosniarasta 16:34, 17 juni 2009 (CEST)

:::Aferim!!! --CER@ (ask) 11:53, 18 juni 2009 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Dževher ibn Abdulah "Sicilijanac"


Razgovor s korisnikom:MirzaCeric

MirzaCeric dobrodošao na Wikipediju na bosanskom jeziku. Ukoliko imaš nekih pitanja ili dilema ostavi ih na Kahvani ili na stranicama za diskusiju.Emir Kotromanić 15:27, 16 septembar 2005 (CEST)

Mirza, vidim da pišeš naslove prve kategorija sa jednim "=". Ipak na svim člancima, korišteni su naslovi sa dva znaka jednako "==", a podnaslovi sa tri itd. Tako je i na ostalim Wikipediama. Zamolio bih te da i ti slijediš taj standard.Emir Kotromanić 19:14, 21 septembar 2005 (CEST)


Razgovor:Ariel Sharon

Mediteran: Zbog cega si promjenio februar u septembar? Kad sam pisao ovaj clanak u svim izvorima koje sam citao prije pisanja ovog clanka je navedeno februar. --EmirA 01:59, 17 septembar 2005 (CEST)
Ja sam upravo na njemackoj Wikipediji pronasao- septembar. Ako je februar ispravan, onda se iskreno ispricavam! --Mediteran 02:07, 17 septembar 2005 (CEST)

Nema problema, znam da nisi promjenio da bih sabotirao nego zato sto si mislio da je ispravno. Engleska, svedska, norveska i ruska tvrde februar... --EmirA 11:25, 17 septembar 2005 (CEST)
There are two flashclips that are becoming very well known in Israel
here is the first
and the second. These flash clips appear on the home page of Israeli citizen
David Rutstein

"Sharon" je engleska transkripcija i preporučujem prebacivanje na "Šaron". --Munja (razgovor) 23:41, 6 februar 2016 (CET)

I ja sam za to.--سلام - C3r4r2d2 11:17, 7 februar 2016 (CET)

:Obriši Ariel Šaron, pa prebaci. Može uvijek KWiki vratiti ako ne bude valjalo. – Srdjan m (razgovor) 12:00, 7 februar 2016 (CET)

: druže, ako smo uprskali, ti vrati na staro. --سلام - C3r4r2d2 12:25, 7 februar 2016 (CET)


Razgovor:Osmansko Carstvo

Imate Mehmet I Mehmed II. Je li to OK?

::Ja mislim, da je pravilno Mehmed, te da bi se tako trebalo pisati. --Kal-El 10:06, 18 septembar 2005 (CEST)

:: Ja mislim da je izvorno arapski D dok je T turcizam, tj da su turci to ubacili. Moje misljenje je da treba koristiti ono sto je odomaceno u nasem jeziku. Zato "Mehmed Spaho" ali "Mehmet pasa Sokolovic". Sto se tice ovoga ja sam na vise mjesta vidio (u engleskoj literaturi) Mehmet II El Fatih. Na engleskoj wikipediji koriste Mehmed dok na turskoj koriste Mehmet. Ja mislim da treba da pratimo turski primjer, oni valjda znaju kako da pisu ime svog sultana. --EmirA 23:07, 18 septembar 2005 (CEST)

:Sve to stoji, u vezi stranih wikipedija, ali ja lično sam u svakoj knjizi vidio da piše Mehmed II El-Fatih. Ponavlja se priča sa Evropa, umjesto Europa... --Kal-El 23:23, 18 septembar 2005 (CEST)

:: Kal-El. Meni je svejedno, ali sam i dalje misljenja da je T pravilnije posto ga turci koriste sami. Koristi ono koje ti mislis da je bolje. Samo da se standariziramo na jedno od ta dva. --EmirA 23:31, 18 septembar 2005 (CEST)

: Ja razumijem i poštujem tvoje mišljenje, i slažem se, da se nešto od to dvoje treba standardizirati. --Kal-El 23:34, 18 septembar 2005 (CEST)

::Pošto je ovo pitanje standardizacije pisanja imena iz stranog jezika, mogu vam reći samo da je Mehmed, sa d već standardizovano u 99,9% historijskih udžbenika na bosanskom jeziku, možda da je neko napisao izvorno u knjizi kako su tada turci pisali harfovima, ali siguran sam da se to u bos jeziku prilagodilo tj izgovoru formiralo kao Mehmed. Emir Kotromanić 01:15, 19 septembar 2005 (CEST)

Izgleda da neki nisu shvatili znacenje "Dvojnik" sablona. Zato sam spojio ova dva clanka i sav tekst na bosanskom sa clanka osmanlijsko carstvo se nalazi ispod:
Osmanlijsko carstvo (na osmanlijskom turskom: دولتِ عَليه عُثمانيه, Devlet-i Aliye-i Osmaniye, što znači "Osmanlijska Uzvišena Država"; na modernom turskom: Osmanlı Devleti ili Osmanlı Imparatorluğu), bilo je imperijalna snaga, smještena na obodu Sredozemnog Mora, trajajući od 1299. do 1922. Na vrhuncu moći, tokom 16. vijeka, ovo carstvo je obuhvaćalo Anadoliju, Bliski istok, dijelove Sjeverne Afrike, dobar dio jugoistočne Evrope, i na sjever sve do Kavkaza.  Carstvo je obuhvaćalo oblast od oko 19.9 miliona km², mada je dobar dio ovog bio pod indirektnom kontrolom centralne vlade.  Carstvo je bilo smješteno napola između Istoka i Zapada, tako da je tokom svog 600-godišnjeg postojanja bilo u međusobnom odnosu sa Istokom i sa Zapadom.
Pleme Ouza u zapadnoj Anadoliji osnovalo je ovo carstvo, kojim je vladala osmanlijska (na turskom, Osmanlı) loza, koja je potekla od Ouza. Carstvo je osnovao Osman I (na arapskom ʿUthmān, عُثمَان , što je u zapadnoevropskim jezicima prilagođeno / iskvareno u ime "Ottoman," pa otuda i ime carstva - Osmanlijsko ili "Otomansko" carstvo).  1453., nakon što su Osmanlije osvojile Carigrad (Konstantinopolj) (danas moderni İstanbul), kao posljednji ostatak Bizantijskog carstva, ovaj grad je postao treća osmanlijska prestonica.  U 16. i 17. vijeku, Osmanlijsko carstvo je postalo jedna od svjetskih najmoćnijih političkih sila, od čijeg su se napredovanja uzduž Balkanskog poluostrva i južnim obodom Poljsko-litvanskog kraljevstva evropske zemlje osjećale ugroženim.
Na svom vrhuncu, Carstvo je uključivalo mnoga važna mjesta klasične starine, među kojima su Homerov  Olimp, Zeusova Evropa, Ijin Bosfor, Dijanin hram u Efesu, sarkofag Aleksandra Velikog, Rajski vrtovi, Nojeva (Nuhova) Gora Ararat, Avramova (Ibrahimova) oaza i izvori, Nil, Besjeda na gori, brijeg Golgota.
Propad Osmanlijskog carstva je bio posljedica Prvog svjetskog rata, tokom kojeg su savezničke sile, uključujući i Arape, konačno porazile osmanlijske snage na Bliskom Istoku. Na kraju rata osmanlijska vlada se potpuno raspala, dok su carstvo međusobno podijelile pobjedničke snage.  Predstojeće dvije godine su okončane proglašavanjem novih država.  Jedna od novih država bila je Republika Turska. Članovi Osmanlijske dinastije su protjerani iz Anadolije, gdje su njihovi preci nekoć sagradili jedno od najvećih carstava svijeta.  1999., turska skupština (parlament) je povratila državljanstvo članovima Osmanlijske porodice, nakon 76 godina.

Vidi Vremenski raspored Osmanlijskog carstva.
Historija
Počeci
Osmanlijsko carstvo je započelo kao vrsta "pokrajinske begovine" (na turskom, uç beyliği), ili "grofovije / marke" (uporedi s markom), unutar Seldžučke države u Anadoliji, poznate kao Rumski sultanat iz 13. vijeka, kada je taj sultanat već postao umjetna država i Ilhansko vazalstvo.   Prema predanju, Osman I je 1299. proglasio nezavisnot svoje begovine, beylika.
Uspon (1299–1453)
Mehmed II Osvajač (na turskom, Fatih), bio je svega 22 godine star kad je postao sultan; on je bio poznat kao naobraženi ratnik.  Njegova vojna sposobnost se pokazala osvajanjem Carigrada (vidi Pad Konstantinopolja). Mehmed je takođe uživao punu podrsku carstva.  On je to iskoristio da bi reorganizovao državnu strukturu i vojsku.
----
Ovaj clanak vec postoji pod imenom Osmansko carstvo. Potrebno je konsolidirati clanak i napraviti preusmjeravanje odavde na clanak Osmansko carstvo. --EmirA 11:52, 8 decembar 2005 (CET)
Bez obzira što ova zastava stoji i na nekim drugim wikipedijama ona nije zastava Osmanskog carstva. crvena zastava sa mjesecom i zvijezdom je zastava Republike Turske. I osim toga, zar bi Osmanlije koji su bili u stanju osvojiti pola svijeta, bili nesposobni nacrtati mjesec i zvijezdu bolje od ovoga. Haf 08:36, 12 septembar 2007 (CEST)

U imenima država pišu se sve riječi velikim početnim slovom.
--Josinj 15:50, 14 maj 2009 (CEST)

:Mislim da je Osmanlijsko Carstvo ispravno. Našao sam podatak u Rječnik (Isaković), str. 220. --CER@ 09:42, 15 maj 2009 (CEST)
* U knjizi Bosanski, hrvatski, srpski aktuelni pravopisi, autorice Hasnije Muratagic-Tuna u izdanju Bosanskog filoloskog drustva,  2005. godine str. 63 pise:

#65 BP (bosanski pravopis) ogranicava upotrebu velikog slova samo na prvi clan viseclanih naziva bivsih upravnih tvorevina (Socijalisticka federativna republika Jugoslavija, Savez sovjetskih socijalistickih republika, Sovjetski savez, Tursko carstvo, Dubrovacka republika, Otomansko carstvo).
Navodi se i primjeri HP i SP, koji se razikuju od gore navedenoga. Ima jos toga, te imamo  nekoliko gresaka u nasoj wiki...Toni 10:23, 15 maj 2009 (CEST)

::Kome sad da vjerujemo? Opet prebacivati? Uf...--Amir pitaj 10:27, 15 maj 2009 (CEST)

: HP i SP pisu sve velikim. Npr. Savez Sovjetskih Socijalistickih Republika.Nisam ni ja znao dok nisam procitao. Kako je bilo za onog vakta, kad sam ja u skolu isao, nesjecam se vise Toni 10:30, 15 maj 2009 (CEST)

::Po meni je takodjer sve veliko, ali mi je opsta imenica logicnija malim... I mislim da sam pratio neku raspravu ovdje oko toga. Prvo sam mislio Smooth-Amsal, ali Smooth kaze da nije. Pojma sad vise nemam :( --Amir pitaj 10:33, 15 maj 2009 (CEST)

Knjigu sam u aprilu kupio, mada se zena vise njome bavi, nego ja. Trebali bi se drzati pravopisa, a mozda da idemo na visu instansu pa da pitamo nekoga ko je pismenije (kompetentniji) od mene. [Ja sa masinac...:) - Meni zena napadne kad nesto napisem, a ona procita. Kaze sto gresaka.] Moze se povuci i paralela iz hrvatskog i drugih pravopisa, al' ja bi se ogranicio na bosanski i autore i literaturu iz BiH.  Toni 10:40, 15 maj 2009 (CEST)
A ljudi, pogledajte Pravopis bosanskoga jezika, točka 9.--Josinj 11:50, 15 maj 2009 (CEST)

:Ali se kosi sa tačkom 11--CER@ 11:52, 15 maj 2009 (CEST)

Na Wikipediji bosanskog jezika često nalazim ovakve riječi poput: osmanlijsku osmanlijske osmanlijskim itd. Nisam sigurna je l to tačno ali ipak svugdje na hrvatskom sprskom i ostalim wikipedijama vidim Osmansko Carstvo kao i u govoru i u tekstu drugih literatura bosanskog jezika izvan Interneta vidim da piše Osmansko Carstvo, a ne Osmanlijsko Carstvo
Hvala lp. SkySnoopy (razgovor) 15:39, 21 mart 2022 (CET)

@SkySnoopy: Pravilno je oboje, ali je (u naslovima članaka i kategorija) dana prednost jednom obliku radi ujednačenosti. – KWiki (razgovor) 13:48, 22 mart 2022 (CET)

Ne bi bilo loše da se doda poglavlje o islamizaciji, jer je to jako velik i važan dio srednjovjekovne povijesti ne samo Bosne, nego cijele regije.
Na svim područjima koje su osvojile Osmanlije provodio se postupak islamizacije, što je najvidljivije iz poreznih registara (Sandžak,1520. god. i 1624. god). Glavni proces islamizacije; prelazak lokalnog stanovništva na islam, i doseljavanje muslimana trajali su oko 150 godina.
Osmanlije su se držale vojnog ustroja, a uz to je najvažnije bilo ubirati redovno poreze, tako da su se ažurno vodili porezni registri koji su razvrstavali stanovništvo po vjeroispovijesti, pa je iz njih jasno vidljivo i da na Balkanskoj regiji nije bilo toliko masovnog doseljavanja osmanskih Turaka koje bi značajno promijenilo etničku sliku domicilnog stanovništva, nego je broj stanovnika islamske vjeroispovijesti rastao dok se broj pripadnika kršćanske vjeroispovijesti smanjivao.
Društvo je bilo klasno a vladajuća klasa je bila islamske vjere, te je na svim prostorima kojima su vladale Osmanlije dolazilo do mijenjanja vjere običnog naroda. Neki od razloga su manji porezi za muslimane, zadržavanje i dobijanje posjeda, izbjegavanje danka u krvi i odmazde, izbjegavanje kazne, fizička prisila, itd. Obrat na kršćanstvo ili zadržavanje kršćanstva kažnjavali su se smrću.
Sa druge strane, Osmanlije su bile uglavnom blagonaklone kada su pravoslavci u pitanju, uglavnom zato što se ratovalo više sa kršćanskim zemljama nego pravoslavnim, te su tako brojni kršćani prelazili na pravoslavlje umjesto na islam, a to je dovelo i do porasta pravoslavaca na teritoriji Bosne jer su kršćani radije postajali pravoslavci nego muslimani. Do srednjeg vijeka na području Bosne pravoslavaca je bilo jako malo, a taj broj se višestruko uvećao u periodu od 150 godina po dolasku Osmanlija.
Moj skromni doprinos, nadam se da će pomoći nekom da to malo temeljitije obradi.
185.99.0.5 20:39, 15 juni 2023 (CEST)

Trebalo bi biti "Osmansko", a ne "Osmanlijsko". Razlog je što dodavanje sufiksa "li" zapravo tvori prisvojni pridjev u turskom jeziku, na isti način kao i "ski/sko" u bosanskom. To znači da su "li" i "sko" jedno te isto, te bi trebalo samo jedno ostaviti - "sko". Primjeri: Bosnali - od Bosne ili bosansko, Osmanli - od Osmana ili osmansko :)  mišljenje? Njamu (razgovor) 22:04, 24 mart 2024 (CET)

Tačno, naravno. Samo, šta onda s "Osmanlijama" (i pridjevom od njih)? Ne možemo ih promijeniti u "Osmane". :-) KWiki (razgovor) 22:51, 24 mart 2024 (CET)

:Stoji. Za samo carstvo treba sagledati je li redoslijed (i zaslužnost) nastanka: 1) Osman - Osmanlije - Osmanlijsko Carstvo ili 2) Osman - Osmansko Carstvo - Osmanlije :) Trenutno imamo referencu da je osnivač carstva Osman, pa je to argument za ovo drugo. Za sve što je vezano za Osmanlije direktno, išlo bi dakako osmanlijsko. Njamu (razgovor) 23:10, 24 mart 2024 (CET)

::Pod 2. Provjereno kod struke. Oj, ko će opet sve mijenjati... :) KWiki (razgovor) 13:18, 27 mart 2024 (CET)

:::vidi može li WumpusBot to ispraviti? Panassko (razgovor) 13:29, 27 mart 2024 (CET)

:::Nije problem po kategorijama i šablonima, samo je pitanje je li u samim tekstovima to za moranje ili je dopušteno pisanje na oba načina. BTW, treba provjeriti pridjeve po kategorijama i naslovima članaka. – Srđan (razgovor) 16:20, 27 mart 2024 (CET)


Razgovor:Srbija

Pa ako ste već Srbiji odvojili Kosovo, onda i sredite podatke. Naime Srbija bez Kosova ima 82.86% (izvor Vikipedija na engleskom, koja bi trebalo da je neutralan izvor)srpskog stanovništva. A vidim da ovdje piše 66%... Kakav je sad to apsurd????
Mada pretpostavljam da bi voljeli da je i bez kososva i bez vojvodine i ako kako može sa manje od 10 posto Srpskog stanovništva. I onda kažete da smo mi Genocidan narod. Pa vi pobiste na vikipediji 20 posto srba u Srbiji.
--
Ovom clanku su potrebe vece izmjene. Autor clanka ne razumije razliku izmedju Osmanskog carstva i Turske, dalje upotrebljeva se srpski jezik (npr Kosovo i Metohija) umjesto bosanski (npr Kosovo). Clanak dalje sadrzi veci broj historijskih nepravilnosti. --EmirA 14:28, 27 septembar 2005 (CEST)
Da izmene članka su neophodne. U njemu se navodi da je Kosaovo na putu za nezavisnost. Od kada to svi imaju veće pravo da određuju status kosova od Srbijanaca?
Članak sadrži veći broj povijesnih nepravilnosti. Područje Makarske rivijere i Neretvanske krajine nije moglo biti dijelom Nemanjićeve Srbije ako je već 1102. bilo dijelom ugarsko-hrvatskog kraljevstva s dinastijom Arpadovića na čelu. Gluposti ovako bilo tko može napistai pto ga je volja i prestavljati to kao povijesne podatke.

Kao sto sam ja vec naveo od ranije, a i korisnik iznad clanak sadrzi vise historijskih gresaka. Zbog toga je postavljena neutralnost i preuredjivanje.
Molio bih da se ovaj članak privremeno zaključa za neregistrovane korisnike --Smooth O 20:49, 19 februar 2008 (CET)
Pošto ni Međunarodna zajednica (UN) a ni država BiH nisu priznale Kosovo kao nezavisnu državu, nije korektno na bosanskoj wikipediji govoriti o Kosovu kao o neovisnoj državi i otcjepljivatje od Srbije. Valja vratit sve podatke Kosova unutar Srbije!

Ovo je Wikipedija na bosanskom jeziku a ne Bosanska Wikipedija. Dakle, ova enciklopedija (internet stranica) nema ništa sa politikom BiH ili sl. Ovdje se pišu generalne činjenice. Hvala na komentaru i zamolio bih Vas da pogledate Wikipediju na engleskom jeziku i slične Wikipedije u vezi Kosova (kao na nje. fra. itd.) Vseferović diskusija 00:59, 22 februar 2008 (CET)

Sve Wikipedije koje si ti naveo (znači Engleska, Njemačka, Francuska) u članku o Srbiji nisu joj oteli Kosovo.
Govoriš o činjenicama. Činjenice su da je Kosovo pravno gledano sastavni deo Srbije i da je nezavisnost samoproglašena i priznata samo od POJEDINIH država ali ne od medjunarodne zajednice. Nisu činjenice ove koje stoje na bosanskoj Wikipediji. To mnogi Bošnjaci rado bi željeli čitati samop zato što imaju antipatije prema Srbiji. Ako več tako počinješ, onda napišite u članku o RS da je i ona nezavisna država, jer je 1992 proglasila nezavisnost...

:Ja Vas upotpunosti razumijem, ali trenutno, ponavljam, trenutno, Kosovo nije dio Srbije i dok se to ne promijeni, članak će ostati nepromijenjen u tom smislu. Ja sam dodao jednu rečenicu u uvodu članak, za koju mislim da je fer i da dobro opisuje situaciju.. Ako imate sugestija, spreman sam za razgovor.. --Kal-El 17:57, 22 februar 2008 (CET)

:: "Ako več tako počinješ, onda napišite u članku o RS da je i ona nezavisna država, jer je 1992 proglasila nezavisnost..." RS je  genocidna tvorevina i kao takva nije mogla dobiti prizananje. I tačka. --Late 18:55, 22 februar 2008 (CET)

::: Ili kako je to komesar EU (Olli Rehn) izjavio: Srbija je izgubila moralno pravo na Kosovo sa režimom Slobodana Miloševića. Velike sile su osamostaljivanjem smogle snage da kažu stop srpskome nacionalizmu. Kosovo je izuzetak, ne presedan.
Znači niko nije oteo Srbiji ništa, Srbija je podržavajuči režim Miloševića sama od sebe odvojila Kosovo. Sami sebe možete kriviti. Tog sam mišljenja da nije bilo Mioševića, Kosovo nikada nebi dobilo samostalnost. --Late 19:03, 22 februar 2008 (CET)
Bez veze je da pise tekst "kosovo je proglasilo nezavisnost uprkos protivljenju beograda". Nije kosovo proglasilo nezavisnost "uprkos protivljenju beograda" , vec je proglasilo nezavisnost uprkos protivljenju savetu bezbednosti ujedinjenih nacija. Tako treba da stoji u tom delu, a ne "pritvljenju beograda". Ako bi SB UN-a priznalo nezavisnost kosova, ne bi imalo nikakve veze sto se beograd protivi, jer beograd tu ne bi mogao nista da uradi. Dakle molim da se izmeni taj deo, posto je jako bitan.

:"vec je proglasilo nezavisnost uprkos protivljenju savetu bezbednosti ujedinjenih nacija" ova ti je dobra he,he --Late 21:39, 31 maj 2008 (CEST)
U tekstu ima diskutabilnih kvalifikacija kao ona da medju kvislinge nisu uvrsteni i cetnici i pored nedvosmislenih nacno-historijskih podataka o saradnji sa nijemcima. Onako kako su samo "taksativno" navedeni u spisku kao "oslobodilacki pokret" gubi se prava slika o zlocinackoj prirodi i djelovanju tog "oslobodilackog pokreta". Kako historija uvijek ima dva lica, slicno novcicu-turu i jaziju ili pismo i glavu, ona se ne iskljucuju nego su dva (ili cak i vise) pogleda na istu stvar ali sa razlicitih interesnih, programskih, politickih i inih stajalista. Nije u redu da se na bosanskome (a ni na drugim) jeziku zaobilazi vec tada genocidni karakter tog pokreta.
S druge strane vjerujem da se u statistici potkrala barem jedna greska, ona o procentu albanaca 16%) posto nezavisnoscu Kosova ne moze biti toliko albanaca u Srbiji a niti toliki broj stanovnika (preko 9 miliona). Te brojeve treba umanjiti za odgovarajuce iznose.
Frustracije pojedinih srpskih "patriota" navodjenjem cinjenice da je Kosovo nezavisno jer su ga priznale sve GLAVNE a ne samo "pojedine" drzave su vise mjera srpske nespremnosti da se suoce sa svojim zlodjelima i poraznim rezultatima agresivne politike iza koje su zalegli kao narod na isti nacin kako su nijemci zalegli za Hitlerom i nacistima (dakle cast samo malom broju izuzetaka).

"Srbija je parlamentarna, demokratska republika u jugoistočnoj Evropi. Teritorija Srbije je predmet međunarnodnog neslaganja. Zvanični stav Srbije koji se poziva na ustav prihvaćen u novembru 2007. godine kao i međunarodnu rezoluciju broj 1244 je da Srbija u svom sastavu ima Autonomnu pokrajnu Vojvodina, centralnu ili užu Srbiju i Autonomnu pokrajnu Kosovo i Metohija. Kosovo i Metohija, koje je od 1999. godine po administrativnom kontolom Ujedinjenih nacija, jednostrano je proglasila nezavisnost 17. februara 2008. godine. Do dan danas, nezavisnost Kosova je predmet neslaganja. Bosna i Hercegovina zvanično ne priznaje Republiku Kosovo." - moja izmena početka
"Srbija je republika u jugoistočnoj Evropi, u čijem se sastavu nalaze jedna autonomna pokrajina: Vojvodina. Kosovo, koje je bilo druga autonomna pokrajina, jednostrano je proglasila nezavisnost 17. februara 2008. godine, uprkos protivljenjima i osporavanju od strane zvaničnog Beograda. " - stari početak
Složićete se da je stari početak krajnje subjektivan i, složićete se, u određenoj meri i neprecizan, nejasan i netačan.
PRAVILA WIKIPEDIAE KAŽU DA SVI ČLANCI MORAJU BITI OBJEKTIVNI.
Vi TREBA DA KAŽETE DA SE KOSOVO SMATRA NEZAVISNIM. ALI NE SMETE SAMO REĆI -NEZAVISNO JE OD TAD I TAD I KRAJ-! Kosovo je predmet međunarodnog neslaganja - ogroman problem. Ne možete tako veliki problem strpati u jednu prostu proširenu rečenicu.
Da, ja sam Srbin, i verovatnoćete SAMO ZBOG TOGA da mi uklonite promenu. Ali ja vas MOLIM - RAZMISLITE! Ljudi ja nisam napisao Kosovo Srbija itd itd već sam samo napisao da je to predmet međunarodnog spora - šta je tačno i naveo ZVANIČNI STAV BIH!
Molim vas da ne brišete promenu.
I izvinite što mi je ijekavski očajan. Ali to nije razlog da mi ukinete promenu! Molim vas ljudi! Objektivnost, objektivnost, objektivnost!
U nadi da ćete me razumeti,
Italijan iz Srbije,
Jovan Jeromela,

Zamolio bih Vas da se na Wikipediji na bosanskom jeziku sluzite istim pri uredjivanju clanaka. Sto se tice izmjena, ne necemo se (barem ja) sloziti da je stari pocetak subjektivan. Prije daljnjeg uredjivanja bih Vas zamolio da trazite kompromis ovdje na stranici za razgovor. Svako drugo uredjivanje ce se smatrati vandalizmom, te bi moglo imati posljedice. Hvala. --WizardOfOz talk 13:24, 18 septembar 2011 (CEST)

:Pošto većina zemalja na svijetu trenutno ne priznaje da je Kosovo država, smatram da treba istaknuti da Srbija dijeli granicu i sa Albanijom preko Kosova, i da je to sporna teritorija, koja je proglasila nezavisnost. Trenutno iz članka možemo saznati da je Kosovo nesporno priznata u svijetu suverena država i da samo Srbija je smatra dijelom svoje teritorije, što nije istinito. Mislim da je to lijepo napisano na engleskojezičnoj Wikipediji. talk 19:12, 19 septembar 2011 (CEST)

::Sta je vecina zemalja, 58%? 82 clanice UN + Tajvan su Kosovo priznale kao drzavu. UN ima 194 clanice, znaci 42 % clanica UN je priznalo Kosovo. Teoretski si u pravu, prakticno.... Srbija de facto nema kontrolu nad Kosovom, Kosovo ima svoj monetarni i porezni sistem, Kosovo ima svoja predstavnistva u svijetu, Kosovo ima svoje oruzane snage, Kosovo ima svoj sudski i egzekutivni sistem, Kosovo je dio Srbije? Sigurno, zato ima svoju zastavu, svoj grb i iznad skupstine se vije zastava Srbije... Za sve ostalo postoji clanak Međunarodno priznanje Kosova. Sad iskreno: Sta je tu sporno? Kada i kako Srbija namjerava uspostaviti kontrolu nad tom "spornom" teritorijom? Ko i gdje na Kosovu prima Srbijanski dinar? Koji kriminalac iz Kosova zavrsava u srbijanskom zatvoru? Sve u svemu zasto drzavljani Kosova ne vade svoje pasose u konzulatima i ambasadama Srbije? Pored toga zasto se srbijanske politicare ne zove pri zaljucivanju sporazuma sa Kosovom? Da idemo u dubinu? Moze sto se mene tice.... --WizardOfOz talk 19:44, 19 septembar 2011 (CEST)

:::Nesporno je da si naveo nekoliko činjenica koje su tačne. Srbija nema kontrole na Kosovu (samo posredno i prilično ograničeno u sjevernom dijelu). Mislim da je legitimno uključiti i tu informaciju u članak. Može se navesti da Kosovo praktično funkcionira u velikoj mjeri kao država, sa ograničenjima koje im nameću međunarodne institucije, koje zajedno s Vladom Kosova vrše vlast. Međutim, ono što sam ja rekao nije samo teorijski, već i faktički i pravno istinito. Većina zemalja na svijetu ne priznaje da je Kosovo država i to je važna činjenica koju se ne može uočiti u uvodu ovog članka. Čak i da je jedna trećina, i to bi bilo važno. Slažem se da u članku o Srbiji nema mjesta za veliku raspravu o državnom statusu Kosova, ali i dalje mislim da u jednoj rečenici je potrebno objektivno bez vrijednosnih sudova objasniti o čemu je riječ. Kosovo nije član UN, svijet je podijeljen oko državnosti ove teritorije u ovom momentu. Istina je da faktički ima puno odlika državnosti, ali ako u tekstu stoji samo "Srbija službeno ne priznaje otcjepljenje Kosova, te ga smatra i dalje svojim dijelom", onda je ta informacija istinita, ali nepotpuna, te dobivamo jedan novinski, ali ne i enciklopedijski članak o Srbiji. Enciklopedijski članci bi trebali biti neutralni. A oko statusa Kosova jednoglasnosti nema. Ako 58% članica UN smatra da Srbija ima granicu s Albanijom onda zašto ne bi i to trebalo to da stoji u članku??? talk 21:40, 19 septembar 2011 (CEST)

::::Iz vrlo jednostavnog razloga: zato sto niko u Srbiji ne moze dati odgovor na gore navedena pitanja i zato sto se radi o clanku o Srbiji a ne o Kosovu. Jos jednom, da me mozda shvatis, ako kao drzava nemam bas nikakvu kontrolu nad jednim dijelom teritorije, sta vise ako moji gradjani trebaju pasos da bi usli na taj "dio" moje drzave, kako da taj dio nazovem? Mojom privremeno osamostaljenom teritorijom? Ne mogu shvatiti da se ljudi u Srbiji jos uvijek zavravaju. Kakav je smisao sad ici od jedne do druge Wikipedije i dodavati granicu sa Albanijom kada izmedju imam jos dva granicna prelaza. I sad iskreno: jel ti stvarno mislis da ce se Kosovo ikad vratiti u sastav Srbije? --WizardOfOz talk 21:48, 19 septembar 2011 (CEST)

::::: Ja dobronamjerno dajem prijedloge s ciljem unapređenja članka, a ti opet izlažeš svoje osjećaje i sudove. U jednoj enciklopediji za tako nešto ne bi trebalo imati mjesta. Moj politički stav nije važan iz perpektive Wikipedije, niti vjerujem da nekoga osim tebe bi mogao ovdje zanimati. Isto tako za ovaj članak nije ni važno što ljudi u Srbiji ili na nekom drugom mjestu misle. Time se bave ankete, političari, filozofi i ostali. U ovom članku bi trebale biti umeštene faktičke činjenice, a ne nečije mišljenje. Tako izgledaju svi enciklopedijski članci. Završavam sad ovu raspravu jer mislim da joj nema više svrhe. A u članku neka ostane onako kako jeste dok se ne nađe većina koja se ne slaže sa ovim neanalitičkim stavom. talk 22:48, 19 septembar 2011 (CEST)

::::::Tvoje rijeci: Nesporno je da si naveo nekoliko činjenica koje su tačne su nekako u suprotnosti sa tvojim rijecima U ovom članku bi trebale biti umeštene faktičke činjenice. :D --WizardOfOz talk 07:19, 20 septembar 2011 (CEST)

::::::: Bojim se da dobro ne razumiješ. Ne vidim tu nikakve kontradiktornosti. Naveo si u razgovoru nekoliko činjenica, u čemu nema ničeg lošeg. U članku bi trebale biti faktičke činjenice. A činjenica jest da oko statusa državnosti Kosova ne postoji jedinstven međunarodni stav. Pitanjem državnosti Kosova se bavi drugi članak, a u ovom članku je potrebno naglasiti da takva nesaglasnost postoji. Prema tome, postoji i nesaglasnost o tome sa kojim zemljama Srbija dijeli granicu. Pošto je ovo enciklopedija, a ne neke lokalne novine, mišljenja sam da bi to precizno trebalo biti navedeno. Na početku ovog članka iznesen je nečiji politički stav, a ne faktička činjenica. Mislim da je to konceptualno neadekvatno. talk 11:24, 20 septembar 2011 (CEST)

::::::::Izvlacis se bez odgovora. Sta je sporno na tome da Srbija ima granicu sa Kosovom i da se tu nalaze granicni prelazi? Gdje na granici sa Albanijom stoje Srbijanski policajci i carinici? Fakt je da Srbija granici sa Kosovom a ne Albanijom, i to stoji u clanku. Znaci nema nista sporno. Sto se tice priznanja Kosova, naveo sam ti iznad clanak koji se bavi tom tematikom. --WizardOfOz talk 11:29, 20 septembar 2011 (CEST)

::::::::: A ja mislim da sam ti lijepo odgovorio na tvoje nelogičke tvrdnje. Ti hoćeš da uđeš sada u raspravu o državnosti Kosova, a ja to neću. To preostavljam ljudima koji se akademski bave politologijom i pravnom državnošću. Neka oni ocjenjuju šta je i kako je. A ako u ovom članku ostane tvoj lični politički stav, a ne faktička činjenica, onda je to samo poraz za ovu Wikipediju. A čitatelji ovog članka će biti uskraćeni za neke važne informacije. Ja ne želim reći da je Kosovo ovisno niti nezavisno. Samo želim istaknuti da oko toga postoji politički spor, i to međunarodni politički spor, a ne samo nepriznavanje Srbije. Ako veliki postotak zemalja svijeta smatra da Srbija ima granicu s Albanijom, a isto tako veliki postotak smatra da nema, onda je neophodno tu činjenicu navesti. To je važno zato što bez toga članak ne može biti dobar i zato što bez toga u članku se navodi samo nečije političko mišljenje. A tvoje doprinose o državnom statusu Kosova, nevezano za ovu temu, možeš istaknuti u zasebnom članku o kojemu si govorio. talk 11:49, 20 septembar 2011 (CEST)

:::::::::::Ne nisi odgovorio. Sto se tice politike meni je svejedno dali to stoji u clanku ili ne. Jos nisi shvatio da se Wikipedija pravi koncenzusom. Kako granica sa Kosovom stoji vec dugo, ocigledno je da se korisnici ove Wikipedije slazu sa tim kontekstom. Ne samo da se slazu nego su druge izmjene vec nekoliko puta vracane. Ako idemo po tome na kojoj se Wiki proklamuje politika a na kojoj ne, onda pogledamo kod komsija na istoku ili kod onih na zapadu. --WizardOfOz talk 11:58, 20 septembar 2011 (CEST)

:::::::::::: Ako odgovora ne vidiš, ne mogu ja tu ništa. Ovdje nije bitno šta je na kojoj Wikipediji, već je riječ o članku o Srbiji. A pogledaj članak o Kosovu. Tamo je napisano da je Kosovo "de facto nezavisna država", koju je "priznalo 79 država članica Ujedinjenih naroda". Po tvojoj logici bi trebalo umjesto toga napisati da je to "država koju Srbija ne priznaje". Tako to izgleda u uvodu u članak o Srbiji. Ako ne razumiješ, sačekaću dok se ovdje nađu neki ljudi koji razumiju i nadam se nekom objektivnijem konsenzusu u budućnosti. Ako veći postotak zemalja svijeta smatra da Srbija ima granicu s Albanijom, a tako nešto ne stoji u članku, onda nešto tu nije kako bi trebalo biti. Ne razumijem kako bi neko takav podatak mogao smatrati nevažnom informacijom za ovaj članak. talk 12:18, 20 septembar 2011 (CEST)

:::::::::: Ove činjenice (da Srbija ne priznaje Kosovo) možete napisati u članku o Srbiji (u dijelu Historija). Članak je tako i tako loš i nedorađen, pa ako imate volju za radom, slobodno, nitko Vas ne sputava. Ja ionako planiram da članak dovedem na pristojnu razinu.Toni 12:26, 20 septembar 2011 (CEST)
Malo logike! Nije istina da sve zemlje koje nisu priznale Kosovo smatraju da ono pripada Srbiji. Siguran sam da je većina njih nezainteresirana za problem. Pa ni Hrvatska ni bilo koja ex Yu država nije dobila priznanje od baš svake države na Svijetu. Do danas je Kosovo priznalo oko 50 % država, a još njih desetak najavilo je priznanje.   Osim toga Međunarodni sud u Haagu proglasio je da je njegova odluka o samostalnostiu u skladu s međunarodnim pravom. Znači, još mu samo fali da bude primljeno u UN, a tu mu najviše smeta Rusija.

Članak krši pravila WIkipediae! Nemojte mi brisati izmenu.

Premijer - Ivica Dacic

Poštovani,
Đoković nije srbijanska ni hrvatijanski ni slovenski, već SRPSKi teniser, kvalifikacije srbijanskog ostavite za clanke gde izražavate mržnju prema Srbima, a prema Djokovicu mislim da treba iskazete poštovanje!

Već sam objašnjavao ovo negdje na stranici za razgovor o Novaku. Riječ srbijanski nema veze ni s kakvom mržnjom (to je samo u glavama nekih od vas), nego s jezikom; kod nas srpski (< "Srbi") i srbijanski (< "Srbija") ne znače isto'; nisam ja ni iko od nas izmislio jezik - tako je kako je. Đoković je i srpski (po nacionalnosti) i srbijanski (po državljanstvu) teniser, ali se na svakoj Wikipediji navodi država koju neki sportist predstavlja, a ne narod. A kome se ne sviđa, šta mu mogu? A ne znam da iko od nas ovdje na Wikipediji mrzi Đokovića ili Srbiju ili Srbe (iako svako može govoriti samo u svoje ime). Novaka niko nema ni razloga mrziti jer je svojim postupcima i izjavama više puta pokazao da je čovjek i lično mu želim svako dobro (uostalom, zar bih potrošio toliko vremena na članak o njemu da ga nešto, kao, mrzim? Gluho bilo, što ovdje kažu.) A i tebi želim dobro. -- KWiki (razgovor) 17:23, 18 april 2014 (CEST)

Molim vas da zamenite sliku Republike Srbije (izvor CIA-2008) na kojoj je prikazana bez Kosova. Takodje, sta znaci 1) uz zvanicni jezik "srpski" i ukazuje na albanski. Molim vas da i to uklonite. Hvala unapred, Danijela

Uklonjeno. Hvala. --C3r4r2d2 08:53, 11 januar 2015 (CET)

Dragi gospodine ili gospodjo,
    Molim Vas da mi date dozvolu za ispravak ovog teksta
                      Hvala

Zbog čega tačno je poništena moja izmjena? Hajde da razgovaramo na tu temu. Sadko (razgovor) 23:55, 3 decembar 2020 (CET)

Odgovoreno!--AnToni(R) 23:57, 3 decembar 2020 (CET)

:Sve zainteresovane strane se mogu pridružiti diskusiji, koje je, iracionalno, prenjeta na moju ličnu stranicu, umjesto da bude započeta iliti nastavljena ovdje. Sadko (razgovor) 00:19, 4 decembar 2020 (CET)
* Slušam te. Sadko (razgovor) 14:39, 6 decembar 2020 (CET)

Greška, ne želim ulaziti u ove razgovore. Arnel  (razgovor) 14:48, 6 decembar 2020 (CET)

:: Može se ovo riješiti normalno bez revartanja. Stanite s time dok ne postignemo konsezus. Sadko, kako je ovo riješeno na enwiki? --Haris (razgovor) 15:12, 6 decembar 2020 (CET)

:::I ja to smatram ali su mi pitanja na mojoj korisničkoj stranci izignorisana (STONEWALLING) i odgovor suštiniski nijesam ni dobio.

::: Poslje svakog spominjanja Kosova se koristi note,  nekada samo na prvo.

:::Ni na jednoj mapi Srbija nije prikazana bez Kosmeta, već je teritorija šrafirana ili je granica pokrajine/države drugačije označena kako bi se napravila distinkcija. Pozdrav, Sadko (razgovor) 15:18, 6 decembar 2020 (CET)

:::: Što se tiče Kosova, predložak nam već odavno koristi šrafiranu kartu, tako da ne vidim problem da se koristi distinktovana podjela po pokrajinama/država, ako će i tu biti bilješka kako bi čitaoc bio upoznat s sveukupnom slikom i situacijom. Ja, koliko vidim, ovdje nema ništa kontraverzno, kako već koristimo predložak koji koristi šrafirano Kosovo, lično ne vidim prepreke. Ukoliko je tako na enwiki, nema se tu šta reći, a i de facto situacija oko Kosova jest takva. Članci svakako ne bi trebali imati ikakve veze sa službenim stajalištem države gdje se taj jezik većinski koristi, mada je kod južnoslavenskih Wikipedija realnost takva da nekad zaista i odražavaju stajališta države ili (još gore) popularnog mišljenja i/ili stava građanstva. Evo, mogu ti dati garancija da na ovoj Wikipediji, u sadašnjem stanju kakva jest, normalni saradnik bi trebao naići na najmanje prepreka. Kako se ne smatram nikakvih autoritetom da odlučujem, neka još i zajednica napiše svoje argumente ako misle da treba biti drukčije. ,  i ostali? --Haris (razgovor) 17:46, 6 decembar 2020 (CET)

:::::Saglasan sam sa trenutnom verzijom i mislim da je korektna i neutralna, kako doliči slobodnoj enciklopediji i stvarnom stanju po tom pitanju. Hvala. Sadko (razgovor) 19:14, 6 decembar 2020 (CET)
Predlažem da ostavimo ovaj članak na miru i da svi složno krenemo da radimo druge, mnogo korisnije stvari na ovom projektu.
Nerko65 (razgovor) 21:38, 6 decembar 2020 (CET)

Slažem se, nema potrebe da se prepiremo. Arnel  (razgovor) 23:17, 6 decembar 2020 (CET)


Razgovor:Bugojno

Ja bih htio da se zaštita za ovu stranicu ukine, jer ja hoću da dodam ovom članku informacije o privredi i infrastukti ovog grada.(Combi2000 (razgovor) 13:09, 19 decembar 2015 (CET))

napiši ovdje sve izmjene.--سلام - C3r4r2d2 13:23, 19 decembar 2015 (CET)


Razgovor:Zabranjeno pušenje

*--Dado 23:57, 30 septembar 2005 (CEST)
*nouanoua 20:34, 23 oktobar 2005 (CEST)

Nize su navedeni neki izvori koji bi se trebali koristiti u pripremanju ovog clanka--Dado 03:02, 1 oktobar 2005 (CEST)
===24 sata===
Zabranjeno Pušenje nastalo je 1980. godine kao klasičan "garage" bend sastavljen od klinaca koji su zajedno išli u sarajevsku II. gimnaziju i dijelili istu ulicu.
Sačinjavali su ga: Nenad Janković (Dr. Karajlić; klavijature), Davor Sučić (Sejo Sexon; gitara), Zenit Džozić (Fu-Do; bubnjevi), Mladen Mitić (Munja; bas gitara), Dražen Janković (Seid Little Karajlić; klavijature), Ognjen Gajić (saksofon, flauta), Mustafa Čengić (Muče; solo gitara) i Zoran Degan (Poka; sinthesizer), a grupu je od početka svojom prisutnošću darivao i gospodin Elvis J. Kurtović kao rezervni igrač. Grupa je nekoliko godina žarila i palila sarajevskom klupskom scenom, koja je tada bila tek u nastanku. Iz istog backgrounda korijene vuku mnogi bendovi i izvođači (Crvena Jabuka, Tifa band, Elvis J. Kurtovich & his Meteors, Top lista Nadrealista, Skroz i drugi).
Ozbiljniji početak rada grupe vezan je uz kultni podrum, meeting point mladih muzičara i umjetnika duhovito nazvan "Zaborav" u kojem su grupe imale probe i prve nastupe, uglavnom za lokalne fanove. Svoj koncept su nazvali "New primitives" dajući svom radu dozu ironije i satire te camp pristupa čime na sebe skreću pozornost "institucija sistema". Time uveliko usporavaju svoj prodor ka masovnoj popularnosti, iako ih jedan od najvećih muzičara ex Jugoslavije, Goran Bregović, naziva jedinim originalnim odgovorom na punk u ovom dijelu Europe.
Zabranjeno Pušenje, kao i ostali članovi pokreta (Elvis J. Kurtovich & his Meteors, Top lista Nadrealista), su zbog svog političkog angažmana osuđeni na male klupske prostore i na mukotrpno građenje karijere. Tek 1984. godine zagrebački Jugoton im objavljuje prvi album "Das ist Walter". Album čija je početna naklada bila 3.000 komada prodan je u preko 100.000 kopija, što je do danas rekord (30 puta premašena prva naklada).Potaknuti uspjehom albuma, Pušenje kreće na veliku YU turneju (60 koncerata) po najvećim dvoranama. Članovi grupe u suradnji s mladim sarajevskim glumcima realizirali su i uspješan humoristički show na TV-u nazvan Top lista Nadrealista, pun britke kritike na pojave u socijalističkom društvu. Usred velikog uspjeha puca afera u kojoj "primitivce" zbog bezazlene izjave na koncertu ("Crko Marshall, mislim na pojačalo") optužuju za imena i lika pokojnog predsjednika Tita.
U takvoj atmosferi snima se drugi album Zabranjenog Pušenja nazvan "Dok čekaš sabah sa šejtanom", čiji izlazak je popratila medijska šutnja, ali i izvrsne kritike. Promotivna turneja imala je velikih poteškoća zbog straha organizatora i enormnog prisustva policije, kao odjeka prohujale afere. I pored nekoliko vrhunskih koncerata pred desetinama tisuća posjetitelja (Beograd - Hala Pionir, Split - Poljud, Zagreb - Dom Sportova), turneja bilježi neuspjeh i grupu 1986. godine napuštaju Mladen Mitić (danas živi u Los Angeles-u), Šeki Gayton (danas živi i radi u Sloveniji kao manager) i Mujo Snažni (producent u Sarajevu) u potrazi za sigurnijom egzistencijom. Ostatak grupe na Atari računalu radi na novom albumu i polako okuplja novi bend u čijem sastavu su uz Farisa Arapovića (bubnjevi) i Kowalskog (gitara) i režiser Emir Kusturica koji u to vrijeme pobjeđuje na festivalu u Cannesu s filmom "Otac na službenom putu".
Ova ekipa 1987. realizira album "Pozdrav iz zemlje Safari". Hitovi s ovog albuma ("Pišonja i Žuga", "Hadžija ili bos", "Fikreta", "Dan Republike") vraćaju grupu u sam vrh YU rock-a. Turneja iz te godine ujedno je i najveća turneja benda do tada. Emir Kusturica radi spot za pjesmu "Manijak", a u siječnju 1988. na koncertu u Sarajevu izdavač Diskoton svečano uručuje zlatnu ploču za album "Pozdrav iz zemlje Safari" koji je do tada prodan u 100.000 primjeraka. Otopljavanje političkog sistema krajem 80-ih aktualizira ponovni rad Top liste Nadrealista čije emitiranje ponovo kreće 1988.
Članovi grupe paralelno pripremaju i novi album koji izlazi u listopadu 1988. Sniman je u Sarajevu i zove se "Male priče o velikoj ljubavi". Grupa kreće na jugoslavensku turneju s Top listom Nadrealista i grupom Bombaj štampa, također jednim od pionira new primitivsa. Program je kombinacija teatra i rock and rolla, realiziran po ideji Seje Sexona. Na 60-ak koncerata program je gledalo preko 200.000 ljudi, a turneja je proglašena najuspješnijom turnejom na YU estradi 1989. godine, ostavivši iza sebe čak i takva imena kao što su Bijelo Dugme i Lepa Brena.
Nakon toga, zbog različitih pogleda na politički angažman i koncepciju benda, iz grupe odlaze Sejo Sexon i Darko Ostojić Minka (solo projekti), te Faris Arapović (osniva vlastiti bend "Sikter"). S početkom rata u BiH, Nele Karajlić premješta bend u Beograd i nastavlja rad pod imenom Nele Karajlić & Zabranjeno Pušenje, dok u Sarajevu ostaju Elvis J. Kurtović, Sejo Sexon, Zenit Đozić, Boris Šiber i dizajner omota albuma Zabranjenog Pušenja Srđan Velimirović te pokreću Ratno izdanje Top liste Nadrealista. Ova ekipa u najtežim danima rata pokušava razveseliti svoje sugrađane koji u podrumima i skloništima, na aparatima priključenim na akumulatore i baterije, slušaju radio program Nadrealista i songove inspirirane aktualnim događanjima u gradu. Grupa zbog tehničkih i tehnoloških nemogućnosti prestaje s video i muzičkom produkcijom - prve dvije godine rata radio show je jedini medij u kojem je bilo moguće raditi. Baš kao i 1980. godine, kad se oko radio showa počela okupljati jezgra new primitivsa, tako i 1993. mnogi novi i mladi muzičari surađuju sa svojim starijim kolegama.
S dolaskom struje u grad, Top lista Nadrealista počinje sa scenskom, muzičkom i video produkcijom (televizija u suradnji s US-aidom i humanitarnim organizacijama International rescue committee & Umbrela Grant). Grupa završava novu seriju "TLN - ratno izdanje" i sama producira kazališnu predstavu koju je na besplatnim nastupima vidjelo 20.000 Sarajlija. Prateći bend Top liste Nadrealista postaje jezgra novog Zabranjenog Pušenja, a njeni članovi Sejo Kovo, Đani Pervan, Dušan Vranić i Samir Ćeramida 1997. godine realizirat će i prvi poslijeratni album Zabranjenog Pušenja "Fildžan viška". Elvis J. Kurtović i Sejo Sexon, okosnice novog Zabranjenog Pušenja, paralelno s pripremanjem albuma rade i na nastupima Top liste Nadrealista, koja poslije ratnog iskustva u BiH, radi preko 300 nastupa po BiH, Hrvatskoj, Sloveniji, Njemačkoj, Austriji, Danskoj i Švicarskoj.
"Fildžan viška" izlazi u proljeće 1997., promotivna turneja obuhvaća 149 koncerata, a s albuma su skinuta 4 singla (spota), koje su producirali sami članovi grupe. 1998. izlazi i prvi živi album Pušenja, "Hapsi sve!", snimljen 17. 10. 1997. u zagrebačkom Domu Sportova. U lipnju 1999. Pušenje objavljuje novi studijski album "Agent tajne sile". Neumorne koncertne aktivnosti nastavljene su i nakon ovog albuma, a bend je od objavljivanja albuma do kraja 2000. odsvirao više od 120 koncerata.
Posljednji studijski projekt Pušenja je "Bog vozi mercedes", objavljen 2001., na kojem sudjeluje mnoštvo gostiju (Ibrica Jusić, Zdenka Kovačiček, Zaklonišće prepeva...). Neizbježna turneja je usljedila, a bend je dospio i do Amerike, gdje je snimljen i aktualni live album "Live In St. Louis". Koncertima u Zagrebu, Sarajevu i Ljubljani u travnju 2004. Pušenje proslavlja 20 godina diskografskog postojanja, a potom se Sejo i ekipa povlače na snimanje novih pjesama.


Razgovor s korisnikom:Hercegbosna~bswiki

Ukoliko nastavite sa prevođenjem sa bosanskog na hrvatski bićete sankcionisani. Ovo je Wikipedia na bosanskom jeziku, i pridržavajte se pravila pravopisa i standarda na bosanskoj wikipediji ukoliko želite pisati članke na bosanskom.Emir Kotromanić 22:47, 1 oktobar 2005 (CEST)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Hercegbosna. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Hercegbosna~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:26, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Neda Ukraden

članak očito nije objektivan lol
Mozda, ali činjenice stoje, da se Neda Ukraden srozala na muzičkoj ljestvici kod nas, da pjeva pjesme sumnjivog kvaliteta, i da je danas obozava publika sa veoma "sofisticiranim" ukusom.--Mediteran 01:55, 5 oktobar 2005 (CEST)
A ko se to "uzdigao na muzickoj ljestvici" od rata na ovamo? Svi su se srozali ukljucujuci i Nedu. Cinjenice stoje da je pretjerala sa svojim nacionalizmom ali i da jos uvjek dobro pjeva i ima svoju publiku. Turbo-folk poskocice su "roba koja se prodaje" u Srbiji i inostranstvu i ona pjeva sto se trazi na trzistu koje nju prihvata. Da se vrati vrijeme festivala Neda bi bila ozbiljan pretedent na prve pozicije. Osim toga jos uvjek izgleda veoma dobro ;)
Osoba koja je ovo pisala je apsolutno izmislila tekst. Neda ne zivi na margini muzicke scene i ne snima pjesme sumljivog kvalitata. Neda Ukraden jos uvijek snima dobre pjesme, poslusajte zadnja 3 albuma pa se i sami uvjerite.  Sta to znaci da je pretjerivala sa nacionalistickim ispadima ??? Ne vidim nista lose sto se preselila u Beograd, pa opste je poznato da je Neda Srpkinja.  Svako je otisao na svoju stranu pa i ona. Neda je pjevacica i tako je treba ocjenjivati, a da dobro pjeva, to niko ne moze da porekne.
Pa imala je neke svoje ispade, čini mi se i da je imala nekakav s Hankom Paldum, nešto u vidu, da su prije bile prijateljice, pa kad se je zaratilo više nije htjela da je poznaje Neda. A za sigurno je to bilo sa Suzanom Mančić i Hankom, kad bi Hanka gostovala na grandu, ne bi vidio Suzane blizu, a prije su jako blizu bile. A imala je Neda još nekih ispada, samo što ja ne znam baš kojih, a znam, da se Neda sad pravi nevina, i da ju je FBiH publika napustila, čini mi se čak, da je ona jedini izvođač koja se lakše probija u Hrvatsku, nego u FBiH iz Srbije, možda Bregović još a? Ne bi znao. Znam, da samo zato što si Srb ne treba biti nacionalist u negativnom smislu rječenice, znaći da iskazuješ mržnju prema drukčijim. A imala je gostovanja i u Sloveniji za slovensku javnost(naravno da ne isključivo, samo hoću, da naglasim, da nije bilo dijasporske naravi), čak i na Tv-ju je nastupala, men se čini nacionalnom, što mnogo kome tad i nije uspijevalo, ako nije bio iz Hrvatske sem izjema. Znači nije bila samo u srbskim marginama, čini mi se, da je to bilo za vrijeme albuma Nova Neda, znači prije etno ili pop - folk pravca, svakako nije pjevala turbo, ma da je muzika bila, ako je ko od vas primjetio, da je druga tehnika pjevanja u pitanju. Svakako se osjeća subjektivitet u članku. Prosto smiješno i elitističko je da se neki sofisiciranijem samo zato što ne sluša turbo folk(mislim, da si ta pravac imo u mislima), a nije umjetnost iznad politike, pa tako i Neda ne. LP
Tekst je suvise subjektivan i netacan. Neda je medju mladima jako popularna i svuda se cuje njena muzika, barem mogu to da potvrdim za Srbiju, Crnu Goru i pogotovo u inostranstvu kod svih Ex-Jugoslovena. Posto sam imao priliku da pratim vec od sredine devedestih godina satelitski TV-Program Pink-a i RTS-a mogu reci, da nikada nisam
cuo da dala neku nacionalisticku izjavu na Televiziji. A to sto pisu po novinama to je "rekla kazala" i nema pojma sa istinom. Naravno svako moze da veruje u onu sto hoce, ali
ja govorim ovde o stvarima koje sam licno cuo i Neda zaista nije nikada imala nacionalisticke verbalne ispade. Ako je govorila o tome, kako joj je kuca u hrvatskoj srusena
i stan u Sarajevu unisten, a da u Beogradu Boznjake i Hrvate koji su tamo ziveli niko nije dirao, to je cinjenica a ne nacionalizam, kao sto je cinjenica da su bosanksi Srbi nad Boznjackim narodom vrsili velike zlocine, i da ti Srbi koji su odgovorni za to treba biti kaznjeni. Ali zaista to nema nikakve veze sa Nedom Ukraden, nije ona nacionalista ili
zlocinac, vec jedna zrtva vise, koja je u ratu mnogo izgubila i bila prinudjena da napusti svoj dom. A ljudi koji o tome govore bilo da su Boznjaci, Hrvati ili Srbi nisu nacionlaisti, nego ljudi koji su doziveli veliku nesrecu i koji treba da govore o tome i sta to znaci#Preusmjeri, jer tako nesto ne sme vise nikada da se dogodi na nasim prostorima. Mislim da treba da ostavimo tu polemiku mrznje iza nas i radimo na pomirenju naroda, nazalost ovaj clanak predstavlja bas tu polemiku mrznje i zbog toga treba biti promenjen.
Neda nije Srpkinja,nego Hrvatica.Rođena je u Imotskom,ali joj je zinula guzica za Beogradom i parama,pa je pošla tamo.Beograđadski menadžeri daju pare svakom tko zapjeva "Spremte se četnici",bilo da je Srbin ili Hrvat.Pa eto i Brena postade veća Srpkinja od Šešelja.
Ha, ha, tekst o Nedi je previse subjektivan, netacan , tacnije tragi-komican. Neda ne pjeva na margini i njena popularnost nije puno opala od prije rata u SFRJ. Njena 3 zadnja albuma, snimljena za Croatia Records dokazuju to, a takodjer je snimala i brojne duete sa Alkom, Vucom itd. Inace ona je sama izjavila za 'Svet' da je njena obitelj pravoslavna, sto znaci ona je ipak Srpkinja. Cheers.24.86.110.10 06:25, 22 oktobar 2007 (CEST)

"Tokom agresije na BiH preselila se u Beograd odakle je svojim nacionalističkim ispadima protiv svojih bivših susjeda (što je po mnogima bio loš korak) takoreći srušila sve mostove iza sebe i "pokvarila" svoju karijeru. Danas živi, gotovo zaboravljena, na margini muzičkog života u Beogradu, gdje snima pjesme turbofolk žanra."
AKO JE OVO NEUTRALNO I ENCIKLOPEDIJSKI, ONDA ZBILJA NEZNAM. OCIGLEDNO NIKO KO NIJE MUSLIMAN U BIH NEMA PRAVO GLASA!
--84.157.245.240 00:02, 23 decembar 2007 (CET)

: Što znače ispadi? Kako je to Neda Ukraden srušila mostove? Ona je pjevačica, a ne miner ili pripadnik artiljerijske jedinice JNA. Ako se izjasnila kao Srpkinja to je njeno pravo, i ako je otišla u Srbiju da živi. Jesu li svi koji žive u Srbiji, ili koji su otišli iz Bosne i hercegovine (Emir Kusturica, Zdravko Čolić, Goran Bregović, Danis Tanović,... )isto ratni zločinici, ili umjetnici? O političkom sljepilu nekog umjetnika treba na drugi način razmišljati, a ne na ovakav nizak (možda primitivan) način pisati. Njeno moguće političko opredjeljenje treba njoj ostaviti, a članak osloboditi ovakvog stila pisanja. Zbog toga dolazi do reakcija, kao ova gore neregistriranog autora, koja je proizvod nacionalizma, koji se želi uvući na Wikipediju. Bilo bi lijepo čuti obrazloženje kolege, koji je vratio gornju rečenicu, zašto je ona važna za umjetničku karijeru Nede Ukraden Toni 11:42, 23 decembar 2007 (CET)

Ocigledno, jos uvek niko ko nije musliman nema prava u BiH. Nedine pesme su slager i pop, ne turbo-folk. Turbo-folk su pesme turkinja Hanke Paldum i Elvire Rahic i drugih turkinja.
Muslimani nikako ne mogu preboleti, da su ih svi koji su vredeli napustili - niko nije lud da zivi sa turcima - Bregovic, Colic, Ukraden... Srbin za Srbina!