Razgovor:Aleksitimija

ovdje je neophodno pravilno referencirati, u skladu sa standardima--CER@ (ask) 16:43, 27 juli 2010 (CEST)
Znamo, šefe. :)) Već sam prič'o o tome s jednim Wiki-"glodarom":))) da vidimo kako to najbolje srediti jer je i u engl. verziji slično stanje (T = R). :)) --Kukac 16:51, 27 juli 2010 (CEST)

ok, nije žurba, inspekcija je tek poslije godišnjih odmora ;))). --CER@ (ask) 17:01, 27 juli 2010 (CEST)

Aleksitimija (grč. λέξις - riječ, govor, i θυμός - duša, kao centar osjećanja i misli) jeste termin koji je 1973. skovao psihoterapeut Peter Sifneos Bar-On & Parker (2000), pp. 40–59 Taylor (1997), pp. 28–31 da opiše stanje nedostatka razumijevanja, procesuiranja i opisivanja emocija.
== Klasifikacija ==
Aleksitimija se smatra osobinom ličnosti koja osobe dovodi u opasnost od drugih medicinskih i psihičkih poremećaja, istovremeno smanjujući vjerovatnost da će ta osoba reagirati na konvencionalne tretmane za druge uvjete, odnosno stanja.Haviland MG, Warren WL, Riggs ML (2000). "An observer scale to measure alexithymia". Psychosomatics 41 (5): 385–92. doi:10.1176/appi.psy.41.5.385. PMID 11015624. http://psy.psychiatryonline.org/cgi/content/full/41/5/385#R26732. Preuzeto: 10. 8. 2007. Ona nije klasificirana kao duševni poremećaj u DSM-u (Dijagnostički i statistički priručnik za duševne bolesti). To je dimenzionalna osobina ličnosti koja u stepenu ozbiljnosti varira od osobe do osobe. Mjerenje tog stepena može se izvršiti raznim upitnicima, kao što su Toronto aleksitimijska ljestvica (TAS-20), Bermond-Vorstov upitnik za aleksitimiju (BVAQ)Vorst HCM, Bermond B (February 2001). "Validity and reliability of the Bermond-Vorst Alexithymia Questionnaire". Personality and Individual Differences, Volume 30, Number 3, pp. 413–434(22) DOI: 10.1016/S0191-8869(00)00033-7 ili Observer Alexithymia Scale (OAS)
Aleksitimiju definiraju:
# teškoće u identificiranju osjećánjā i pravljenju razlike između osjećánjā i tjelesnih odraza emotivnog uzbuđenja
# teškoće u opisivanju osjećaja drugim ljudima
# sužen imaginativni proces, što dokazuje niska razina fantaziranja
# kognitivni stil koji je vanjski orijentiran i vezan za podražaje.
U istraživanjima na općoj populaciji utvrđeno je da na stepen aleksitimije utječe dob, ali ne i spol; stope aleksitimije kod zdravih ispitanika pronađene su u sljedećim odnosima: 8.3% (2 od 24 osobe), 4.7% (2 od 43), 8.9% (16 od 179) i 7% (4 od 56). Tako je više studija pokazalo da je prevalencija stope aleksitimije manja od 10%.Fukunishi I, Berger D, Wogan J, Kuboki T (1999). "Alexithymic traits as predictors of difficulties with adjustment in an outpatient cohort of expatriates in Tokyo". Psychological reports 85 (1): 67–77. doi:10.2466/PR0.85.5.67-77. PMID 10575975. http://www.japanpsychiatrist.com/Abstracts/Expats1.html. Preuzeto: 10. 8. 2007. Manje čest nalaz sugerira da možda postoji veća učestalost aleksitimije kod muškaraca nego kod žena, što može objasniti poteškoće kod nekih muškaraca u "opisivanju osjećaja", ali ne i u "identificiranju osjećaja" u kojem muškarci i žene pokazuju slične sposobnosti.Salminen JK, Saarijärvi S, Aärelä E, Toikka T, Kauhanen J (1999). "Prevalence of alexithymia and its association with sociodemographic variables in the general population of Finland". Journal of psychosomatic research 46 (1): 75–82. doi:10.1016/S0022-3999(98)00053-1. PMID 10088984.
Koncept aleksitimije u jakom je obrnutom odnosu s konceptima psihološke mislenostiTaylor & Taylor (1997), pp. 77–104 i emocionalne inteligencijeTaylor (1997), p. 38 Parker JDA, Taylor GJ, Bagby RM (2001). "The Relationship Between Emotional Intelligence and Alexithymia". Personality and Individual Differences 30, 107–115 i M. Bagby i G. Taylor tvrde da postoji "snažna empirijska potpora tome da je aleksitimija prije stabilna osobina ličnosti nego posljedica psihološkog problema".Taylor (1997), p. 37 Ostala mišljenja se razlikuju i mogu pokazati dokaze da to može ovisiti o stanju.Honkalampi K, Hintikka J, Laukkanen E, Lehtonen J, Viinamäki H (2001). "Alexithymia and depression: a prospective study of patients with major depressive disorder". Psychosomatics  42 (3): 229–34. doi:10.1176/appi.psy.42.3.229. PMID 11351111. http://psy.psychiatryonline.org/cgi/content/full/42/3/229.

Bagby i Taylor također sugeriraju da možda postoje dvije vrste aleksitimije, "primarna aleksitimija", koja je trajna psihološka osobina i ne mijenja se tokom vremena, i "sekundarna aleksitimija", koja je ovisna o stanju i nestaje nakon što se promijenila stresna situacija koja ju je izazvala. Ove dvije manifestacije aleksitimije zovu se još i aleksitimija "osobine" i aleksitimija "stanja".
== Opis ==
Tipični nedostaci mogu uključivati probleme s identificiranjem, opisivanjem i bavljenjem vlastitim osjećajima, često obilježene nedostatkom razumijevanja osjećaja drugih ljudi, zatim teškoće u pravljenju razlike između osjećánjā i tjelesnih odraza emotivnog uzbuđenja, brkanje fizičkih osjećaja, često povezano s emocijama, manjak snova ili fantazija zbog sužene mašte i konkretno, realistično, logično razmišljanje, često uz isključenje emocionalne reakcije na probleme. Oni koji imaju aleksitimiju sanjaju vrlo logične i realne snove, kao što su odlazak u dućan ili uzimanje obroka.Krystal H (1979). "Alexithymia and psychotherapy". American journal of psychotherapy 33 (1): 17–31. PMID 464164. Klinička ispitivanja sugeriraju da su upravo strukturna obilježja snova ono što najbolje karakterizira aleksitimiju, više nego sposobnost da ih se sjetimo.
Neki aleksitimični pojedinci mogu predstavljati kontradikciju navedenim karakteristikama, jer oni mogu iskusiti hroničnu disforiju ili manifestirati ispade plača ili bijesa.Nemiah et al. (1970), pp. 432–33Krystal (1988), p. 246; McDougall (1985), pp. 169–70Taylor (1997), pp. 29, 246–47 Međutim, ispitivanje obično otkriva da su oni prilično nesposobni opisati svoje osjećaje ili budu zbunjeni pitanjima koja se tiču specifičnosti osjećaja.
Prema Henryju Krystalu, pojedinci koji pate od aleksitimije razmišljaju na operativan način i mogu izgledati superprilagođeni za stvarnost. U psihoterapiji, međutim, kognitivna uznemirenost postaje očita jer su pacijenti skloni tome da prepričaju trivijalne, hronološki poredane akcije, reakcije i događaje iz svakodnevnog života s monotonim detaljima.Krystal (1988) pp. 246-247Nemiah CJ (1978). Alexithymia and Psychosomatic Illness, Journal of Continuing Education, 39, 25-37 Općenito, ovim osobama nedostaje imaginacije, intuicije, empatije i fantazije za ispunjenje nagona, naročito u odnosu na predmete. Umjesto toga, izgledaju orijentirani prema stvarima i čak tretiraju sebe kao robote. Ovi problemi ozbiljno ograničavaju njihovu reakciju na psihoanalitičku psihoterapiju; psihosomatske bolesti ili zloupotreba droga često se pogoršaju ako oni uđu u program psihoterapije.Taylor (1997), p. 29
Česta zabluda o aleksitimiji jeste da su "zaražene" osobe potpuno nesposobne verbalno izraziti emocije i da čak mogu ne uspjeti prepoznati da ih doživljavaju. Čak i prije kovanja termina, Sifneos je primijetio (1967. g.) da su pacijenti često spominjali stvari kao što su tjeskoba ili depresija. Razlikovni faktor bila je njihova nemogućnost da odu dalje od uobičajenih ograničenih pridjeva kao što su "sretan" ili "nesretan" kad opisuju ova osjećanja.Sifneos, PE (1967). Clinical Observations on some patients suffering from a variety of psychosomatic diseases. Acta Medicina Psychosomatica, 7, 1-10. Ključna stvar jeste da aleksitimičari imaju jako slabo izdiferencirane osjećaje što ograničava njihovu mogućnost da ih razlikuju i opišu drugima. To doprinosi osjećaju emocionalnog odmaka od sebe i otežanosti povezivanja s drugima, što aleksitimiju čini negativno povezanom sa zadovoljstvom životom čak i kada su depresija i drugi zbunjujući faktori pod kontrolom.Mattila, AK, Poutanen O, Koivisto AM, Salokangas RKR, Joukamaa M. "Alexithymia and Life Satisfaction in Primary Healthcare Patients". Psychosomatics 48:523-529, decembar 2007.
== Pitanja vezana za (međuljudske) odnose ==
Prema Vanheuleu, Desmetu i Megancku (2006), aleksitimija stvara međuljudske probleme jer ove osobe izbjegavaju bliske emotivne veze, ili, kad zaista oforme vezu s drugima, skloni su se u njoj postaviti ili kao zavisni ili dominantni ili bezlični član, "tako da veza ostane površna"Vanheule S, Desmet M, Meganck R, Bogaerts S (2007). "Alexithymia and interpersonal problems". Journal of clinical psychology 63 (1): 109–17. doi:10.1002/jclp.20324. PMID 17016830. O neodgovarajućoj "diferencijaciji" između sebe i ostalih kod aleksitimičara pisali su Blaustein i Tuber (1998) te Taylor i drugi (1997).Blaustein JP, Tuber SB (1998). Knowing the Unspeakeable. Bulletin of the Menninger Clinic, 62, 351–365; and Taylor (1997) pp. 26-46
U jednoj studiji, velika grupa aleksitimičara popunila je 64-eročlani Inventar međuljudskih problema (IIP-64) iz kojeg je izvučen zaključak da su "dva međuljudska problema značajno i čvrsto povezana s aleksitimijom: hladno/distancirano i nesamopouzdano društveno funkcioniranje. Sve ostale stvari iz IIP-64 nemaju značajne veze s aleksitimijom."
Sifneos je istraživao i haotične međuljudske odnose.Sifneos PE (1996). "Alexithymia: past and present". The American journal of psychiatry 153 (7 Suppl): 137–42. PMID 8659637. Zbog inherentnih teškoća u identificiranju i opisivanju vlastitih i tuđih emocionalnih stanja, aleksitimija negativno utječe na zadovoljstvo u vezi kod parova.Yelsma P, Marrow S (2003). "An Examination of Couples' Difficulties With Emotional Expressiveness and Their Marital Satisfaction". Journal of Family Communication 3  (1): 41–62. doi:10.1207/S15327698JFC0301_03.
Jedna studija iz 2008. pokazala je da je aleksitimija u suodnosu s umanjenim razumijevanjem i pokazivanjem naklonosti u vezi i da ta umanjenost pridonosi slabijem mentalnom zdravlju, slabijem osjećaju blagostanja u vezi i manjem kvalitetu veze.Colin Hesse & Kory Floyd: Affectionate experience mediates the effects of alexithymia on mental health and interpersonal relationships, Journal of Social and Personal Relationships, Vol. 25, No. 5, 793-810 (2008) DOI: 10.1177/0265407508096696
Neki pojedinci koji rade za organizacije u kojima je kontroliranje emocija norma mogu pokazati ponašanje nalik aleksitimiji, a da ne budu aleksitimični. Vremenom, međutim, nedostatak samoizražavanja postaje dio njihovog svakodnevnog života i na kraju završe tako što izgube originalni vlastiti identitet.Manfred F.R. Kets de Vries (2001) "Struggling with the Demon: Perspectives on Individual and Organizational Irrationality"
== U tjelesnoj ili duševnoj bolesti ==
Aleksitimija se često dešava zajedno s drugim poremećajima, s reprezentativnim omjerom od 85% slučajeva iz spektra poremećaja autizma,Hill E, Berthoz S, Frith U (2004). "Brief report: cognitive processing of own emotions in individuals with autistic spectrum disorder and in their relatives". Journal of Autism and Developmental Disorders 34 (2): 229–235. doi:10.1023/B:JADD.0000022613.41399.14. PMID 15162941. 40% kod PTSP-a,Shipko S, Alvarez WA, Noviello N (1983). "Towards a teleological model of alexithymia: alexithymia and post-traumatic stress disorder". Psychotherapy and psychosomatics  39 (2): 122–6. PMID 6878595. 63% kod neurotične anoreksije, 56% kod bulimije,Cochrane CE, Brewerton TD, Wilson DB, Hodges EL (1993). "Alexithymia in the eating disorders". The International journal of eating disorders 14 (2): 219–22. doi:10.1002/1098-108X(199309)14:2<219::AID-EAT2260140212>3.0.CO;2-G. PMID 8401555. 45% kod većeg depresivnog poremećaja, 34% kod paničnog poremećajaCox BJ, Swinson RP, Shulman ID, Bourdeau D (1995). "Alexithymia in panic disorder and social phobia". Comprehensive psychiatry 36 (3): 195–8. doi:10.1016/0010-440X(95)90081-6. PMID 7648842. i 50% kod ovisnika.Taylor GJ, Parker JD, Bagby RM (1990). "A preliminary investigation of alexithymia in men with psychoactive substance dependence". The American journal of psychiatry 147  (9): 1228–30. PMID 2386256.
Istraživanja pokazuju da se aleksitimija preklapa s Aspergerovim sindromom. U studiji iz 2004. Uta Frith uočila je preklapanje, kao i to da je barem polovina onih iz grupe s Aspergerovim sindromom na TAS-20 testu dobila rezultate koji bi ih svrstali u ozbiljno oštećene osobe.Frith U (2004). "Emanuel Miller lecture: confusions and controversies about Asperger syndrome". Journal of child psychology and psychiatry, and allied disciplines 45 (4): 672–86. doi:10.1111/j.1469-7610.2004.00262.x. PMID 15056300. Studija na koju se Frith obraća jeste: Hill E, Berthoz S, Frith U (2004). "Brief report: cognitive processing of own emotions in individuals with autistic spectrum disorder and in their relatives". Journal of Autism and Developmental Disorders 34 (2): 229–235. doi:10.1023/B:JADD.0000022613.41399.14. PMID 15162941. Fitzgerald i Bellgrove istakli su da "Aspergerov sindrom, kao i aleksitimiju, također karakteriziraju smetnje u govoru i jeziku i društvenim odnosima i vezama."Fitzgerald M, Bellgrove MA (2006). "The overlap between alexithymia and Asperger's syndrome". Journal of autism and developmental disorders 36 (4): 573–6. doi:10.1007/s10803-006-0096-z. PMID 16755385. PMC 2092499. http://www.springerlink.com/content/238u61255x78m843/. Preuzeto: 11. 4. 2007. Hill i Berthoz složili su se s Fitzgeraldom i Bellgroveom izjavivši da "postoji određeni vid preklapanja između aleksitimije i Aspergerovog sindroma". Također su ukazali na studije koje su otkrile oslabljenu vještinu tzv. Teorije uma u aleksitimiji, neuroanatomski dokaz koji ukazuje na zajedničku etiologiju i slične nedostatke u društvenim vještinama.Hill E, Berthoz S (May 2006). "Response to 'Letter to the Editor: The Overlap Between Alexithymia and Asperger's syndrome', Fitzgerald and Bellgrove, Journal of Autism and Developmental Disorders, 36(4)". Journal of Autism and Developmental Disorders 36 (8): 1143–1145. doi:10.1007/s10803-006-0287-7. PMID 17080269. Tačna priroda preklapanja još je neizvjesna. Aleksitimične osobine u Aspergerovom sindromu mogu biti povezane s depresijom ili tjeskobom; faktori posredovanja su nepoznati i moguće je da je aleksitimija predispozicija za tjeskobu.Tani P, Lindberg N, Joukamaa M, et al. (2004). "Asperger syndrome, alexithymia and perception of sleep". Neuropsychobiology  49 (2): 64–70. doi:10.1159/000076412. PMID 14981336.
Aleksitimija je povezana s određenim poremećajima ličnosti,Schizotypal, dependent and avoidant disorders are particularly indicated: Vidi: Taylor (1997), pp. 162–165  ovisničkim poremećajima,Li CS, Sinha R (1 March 2006). "Alexithymia and stress-induced brain activation in cocaine-dependent men and women". Journal of psychiatry & neuroscience : JPN 31 (2): 115–21. PMID 16575427. PMC 1413961. http://www.pubmedcentral.nih.gov/articlerender.fcgi?artid=1413961. Preuzeto: 17. 12. 2006.Lumley MA, Downey K, Stettner L, Wehmer F, Pomerleau OF (1994). "Alexithymia and negative affect: relationship to cigarette smoking, nicotine dependence, and smoking cessation". Psychotherapy and psychosomatics 61 (3–4): 156–62. PMID 8066152. nekim poremećajima tjeskobeJones BA (1984). "Panic attacks with panic masked by alexithymia" (PDF). Psychosomatics 25 (11): 858–9. PMID 6505131. http://psy.psychiatryonline.org/cgi/reprint/25/11/858. Preuzeto: 17. 12. 2006. i seksualnim poremećajima,Michetti PM, Rossi R, Bonanno D, Tiesi A, Simonelli C (2006). "Male sexuality and regulation of emotions: a study on the association between alexithymia and erectile dysfunction (ED)". Int. J. Impot. Res. 18 (2): 170–4. doi:10.1038/sj.ijir.3901386. PMID 16151475. http://www.nature.com/ijir/journal/v18/n2/full/3901386a.html. Preuzeto: 2. 2. 2007. kao i s nekim tjelesnim bolestima, kao što su povišen krvni pritisak,Jula A, Salminen JK, Saarijärvi S (1 April 1999). "Alexithymia: a facet of essential hypertension". Hypertension 33 (4): 1057–61. PMID 10205248. http://hyper.ahajournals.org/cgi/content/full/33/4/1057. Preuzeto: 17. 12. 2006. upalna bolest crijevaVerissimo R, Mota-Cardoso R, Taylor G (1998). "Relationships between alexithymia, emotional control, and quality of life in patients with inflammatory bowel disease". Psychotherapy and psychosomatics 67 (2): 75–80. doi:10.1159/000012263. PMID 9556198. i funkcionalna dispepsija.Jones MP, Schettler A, Olden K, Crowell MD (2004). "Alexithymia and somatosensory amplification in functional dyspepsia". Psychosomatics 45  (6): 508–16. doi:10.1176/appi.psy.45.6.508. PMID 15546828. http://psy.psychiatryonline.org/cgi/content/full/45/6/508. Preuzeto: 17. 12. 2006. Također je povezana sa psihosomatskim poremećajima, kao što su migrenske glavobolje, krstobolja, sindrom iritacije crijeva, astma, mučnina, alergije i fibromijalgija (bol u mišićima i vezivnom tkivu).Taylor (1997), pp. 216–248
Nemogućnost moduliranja emocija može poslužiti kao objašnjenje zašto su neki aleksitimičari skloni tome da tenziju uzrokovanu neprijatnim događajem otpuste kroz impulsivne činove ili kompulzivno ponašanje, kao što je prejedanje,Taylor (1997), pp. 190–216 zloupotreba droga,Taylor (1997), pp. 166–190 perverzno seksualno ponašanje ili samoizgladnjivanje zbog neurotične anoreksije. Neuspjeh da se emocije kognitivno reguliraju može rezultirati produženom napetošću autonomnog nervnog sistema i neuroendokrinih sistema, što može dovesti do somatskih bolesti. Aleksitimičari također pokazuju ograničenu mogućnost da dožive pozitivne emocije, što je Krystala i Sifneosa povuklo da mnoge od ovih osoba opišu kao nehedonske.
== Uzroci ==
Nejasno je šta uzrokuje aleksitimiju, ali je predloženo nekoliko teorija. Postoji dokaz i za genetsku osnovu (što znači da su neki ljudi predisponirani da razviju aleksitimiju), ali i za uzroke iz okoline.
Rane studije donijele su dokaz da možda postoji deficit u transferu između moždanih hemisfera kod aleksitimičara, tj. emocionalne informacije iz desne hemisfere ne prenose se adekvatno do centra za govor u lijevoj hemisferi, što može nastati zbog smanjenog žuljevitog tijela (corpus callosum), a što je često prisutno kod psihijatrijskih pacijenata koji su pretrpjeli teško zlostavljanje u djetinjstvu.Hoppe KD, Bogen JE (1977). "Alexithymia in twelve commissurotomized patients". Psychotherapy and psychosomatics 28 (1–4): 148–55. PMID 609675. Neuropsihološka studija iz 1997. pokazala je da aleksitimija može nastati zbog poremećaja desne hemisfere mozga, koja je uveliko odgovorna za procesuiranje emocija.Jessimer M, Markham R (1997). "Alexithymia: a right hemisphere dysfunction specific to recognition of certain facial expressions?". Brain and cognition 34 (2): 246–58. doi:10.1006/brcg.1997.0900. PMID 9220088. U dodatku, drugi neuropsihološki model sugerira da aleksitimija može biti povezana s disfunkcijom prednjeg cingulatnog korteksa.Lane RD, Ahern GL, Schwartz GE, Kaszniak AW (1997). "Is alexithymia the emotional equivalent of blindsight?". Biol. Psychiatry 42 (9): 834–44. doi:10.1016/S0006-3223(97)00050-4. PMID 9347133. Ove studije imaju, ipak, neke nedostatke i empirijski dokaz o uzroku aleksitimije ostaje neuvjerljiv.Tabibnia G, Zaidel E (2005). "Alexithymia, interhemispheric transfer, and right hemispheric specialization: a critical review". Psychotherapy and psychosomatics  74 (2): 81–92. doi:10.1159/000083166. PMID 15741757. Joyce McDougall prigovorila je što se snažan fokus stavlja na neurofiziološko na račun psihološkog objašnjenja nastanka i djelovanja aleksitimije, te uvela alternativni termin "disafektacija" za psihogenu aleksitimiju.McDougall (1989), pp. 93, 103 Prema njoj, disafektirana osoba morala je u nekom trenutku "doživjeti osjećaj koji je zaprijetio da napadne njen osjećaj integriteta i identiteta", na što je ta osoba odgovorila primjenom psihološke odbrane kako bi uništila i izbacila sve emocionalne predstave iz svijesti.McDougall (1989), pp. 93–94 Slična linija tumačenja uzeta je koristeći metode fenomenologije.Maclaren K (2006). "Emotional Disorder and the Mind-Body Problem: A Case Study of Alexithymia". Chiasmi International 8: 139–55.
McDougall je primijetila da su sva dojenčad (engl. infants) rođena s nemogućnošću da identificiraju, organiziraju i govore o svojim emocionalnim iskustvima (riječ infant dolazi od latinskog "onaj koji ne govori") i da su "zbog njihove nezrelosti neizbježno aleksitimična".McDougall (1985), p. 161 Na osnovu ove činjenice McDougall je 1985. predložila mišljenje da bi aleksitimični dio odrasle osobe mogao biti "iznimno zaostala i infantilna psihička struktura". Prvi jezik dojenčeta jesu neverbalni izrazi lica. Majčino emotivno stanje važno je u određivanju pravca u kojem bi se dijete moglo razvijati. Zanemarivanje ili ravnodušnost prema različitim promjenama u dječijim izrazima lica i bez odgovarajuće povratne informacije može proizvesti "nestanak" izraza lica koje dijete manifestira. Sposobnost roditelja da reflektiraju svijest o sebi na dijete još je jedan važan činilac. Ako odrasla osoba nije u stanju prepoznavati i razlikovati emocionalne izraze kod djece, to može utjecati na sposobnost djeteta da razumije emocionalne izraze.
Iako su uključeni i neurološki i genetski i faktori iz okoline, uloga posljednjih dvaju u razvoju aleksitimije još uvijek je nejasna.Michael Martini, Jørgensena, Robert Zachariaea, Axel Skyttheb, Kirsten KyvikbGenetic, 'Environmental Factors in Alexithymia: A Population-Based Study of 8,785 Danish Twin Pairs'. Psychotherapy and Psychosomatics 2007;76:369-375 (DOI: 10.1159/000107565) Rezultati iz uzorka danskih blizanaca baziranog na velikoj populaciji sugeriraju da genetski faktori imaju primjetan i sličan utjecaj na sve aspekte aleksitimije. Iako sugeriraju umjereni utjecaj zajedničkih faktora iz okoline, rezultati su u skladu s općim nalazom prema kojem su utjecaji iz okoline na većinu psihičkih osobina prvenstveno nezajedničkog nego zajedničkog tipa. Jedan hipotetski utjecaj iz sredine jeste povreda glave; osobe koje pretrpe traumatsku povredu mozga imaju 6 puta veću vjerovatnoću da će ispoljiti aleksitimiju.
== Reference ==


Razgovor:Broj

Ovaj članak stvarno treba skroz ispraviti, promjeniti i dopuniti. Već druga rječenica "Bez brojeva ne bi bilo matematike" je skroz apsurdna. Edin 00:42, 29 juni 2011 (CEST)

Članak ima netačnosti i treba preurediti


Razgovor:Duž

Od svih duži koje spajaju datu tačku P koja leži van prave a s tačkom te prave najmanja je ona koja je normalna na datu pravu.
Za duži koje nisu normalne na pravu kazat ćemo da su kose prema toj pravoj.
;Teorema:
Rastojanje date tačke od date prave jest duž koja spaja datu tačku s njenom projekcijom na datu pravu.
Dužinu te duži nazivamo rastojanje tačke od prave.
Rastojanje vrha trougla od prave na kojoj leži stranica nasuprot tom vrhu naziva se visina trougla spuštena iz tog vrha ili na tu stranicu. KWiki (razgovor) 09:06, 21 januar 2023 (CET)


Razgovor:MCSim

: Brisati ili ne? – KWiki (razgovor) 23:20, 3 juni 2020 (CEST)

Spasim – večeras, ili sutra ujutro. Prije sutra ujutro :-) --Haris (razgovor) 23:22, 3 juni 2020 (CEST)


Razgovor:Relacija (matematika)

Pokušavam da povežem članak s ostalim wikipedijama, ali mi ne polazi za rukom. ima ih skoro 50:
Haf~bswiki (razgovor) 00:12, 13 juli 2023 (CEST)

S kojim od ovih treba biti povezan (nisam matematičar): Relation (mathematics), Binary relation ili Finitary relation? KWiki (razgovor) 00:24, 13 juli 2023 (CEST)


ovom članku treba ispraviti ime, pa umjesto brojava napisati brojeva--palapabosnia 09:36, 13 juni 2011 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Sabiranje i množenje racionalnih brojeva


Razgovor:Ugao između pravih

: Prijedlog za spašavanje. Ako želiš i imaš kad spasiti i proširiti ovaj članak, samo umjesto šablona "Brisanje" stavi "Spasi članak", a ako ne, nikom ništa. – KWiki (razgovor) 11:08, 7 august 2016 (CEST)
Valjda sam dobro uradila. Odradiću ovo ovih dana
--Matej 09:41, 8 august 2016 (CEST)


Razgovor:Željeznička nesreća kraj Bioča

The cited web-links are either not working or seem of no relevance to the article. -- 82.195.69.227 15:34, 17 maj 2013 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Željeznička nesreća kraj Bioča


Razgovor:Grb Gane

from en.wiki talk
The official textual description, which is not a heraldic specification—i.e., not a blazon) says the motto was at the bottom; the blazon added to the page doesn't specify the motto's position and Also, File:Alexander Liptak—Coat of arms of Ghana 1957.png is signed within the graphics itself. At official site is stated: The motto FREEDOM AND JUSTICE is found under the shield. It represents national aspirations.http://www.ghana.gov.gh/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=95&Itemid=241. U prevodu, korisnik A.Liptak je napravio grb Gane po svom ćejfu, usput čak i potpisujući ga, odnosno na grbu se vidi oznaka by A. Liptak. Na zvaničnoj stranici vlade Gane stoji detaljan opis grba, koji se značajno razlikuje od ovog gore, međutim striktno je zaštićen autorskim pravima. Na en.wiki korisnici su u žurstroj diskusiji oko ovog, pa se evo i kod nas prelijeva. Any comments su dobrodošli, naročito aus Ausland ;) --CER@ (ask) 08:16, 22 oktobar 2010 (CEST)

--CER@ (ask) 08:37, 20 novembar 2012 (CET)


Razgovor:Grb Konjica

Grbove bi stvarno mogli spojiti u jedan članak, npr. "Grbovi BiH". Uostalom - neka bi bio grb kod samog naselja i tamo opisan.--Stebunik (razgovor) 20:05, 10 februar 2014 (CET)


Razgovor:Grb općine Neum

Grb naselja u BiH, koje ima i izvor. O grbu ni ne može biti članak kao o nasleju. Stoga ne brisati, nego proširiti.--Stebunik (razgovor) 20:01, 10 februar 2014 (CET)


Razgovor:Grb općine Velika Kladuša

Svakako treba spojiti grbove i zastave sa općinama. --palapabosnia (razgovor) 11:58, 28 novembar 2015 (CET)

Pretpostavljam da si mislio ovako kako što sam uradio s grbom VK?--سلام - C3r4r2d2 11:59, 28 novembar 2015 (CET)

: Ako se misli na spajanje članaka (općenito o grbovima i zastavama gradova u BiH), bolje je da ostanu samostalni članci, jer neki gradovi imali su više grbova, te se u njima, može posvetiti više, posebno o heraldičkom značenju grba ili o značenjima. historijskom razvoju i sl.--AnToni(R) 12:11, 28 novembar 2015 (CET)

:: Djelomično se slažem sa AnTonijem. Što se tiče grbova na primjer Velike Kladuše tu bi se moglo spojiti sve u jedan članak a što se tiče grbova i zastava gradova koji su kroz historiju imali više obilježja tu bi moglo da postoje članci o zastavama odnosno grbovima zasebno. --Golden Bosnian Lily (r) 12:41, 28 novembar 2015 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Grb općine Velika Kladuša


Razgovor:Grb općine Vitez

Postoje dvije verzije grba. Zna li neko koja je važeća? Toni 12:59, 31 august 2011 (CEST)

:Isti razlog protiv brisanja kao kot Bistrice: radi se o naselju u BiH. Bolje bi bilo, da neki stručnjak proširi članak odnosno da objasni glede različitih verzija grba, npr. od kada potiče itd. Uostalom kod grba se ne može očekivati tako dug članak kao kod naselja.--Stebunik (razgovor) 19:57, 10 februar 2014 (CET)


Razgovor:Grb Kantona Sarajevo

Čovjek je upravu. Treba popraviti sliku kao na http://www.ks.gov.ba/ --C3r4r2d2 15:19, 20 februar 2015 (CET)

@Munja: Alkov je jedno, a halka nešto skroz drugo. Pa vi skontajte na šta se misli u opisu grba. -- KWiki (razgovor) 15:52, 20 februar 2015 (CET)

Misli se na halku sa vrata  --Munjanes (razgovor) 15:54, 20 februar 2015 (CET)

: U pravopisu nema nigdje zvekir za razliku od halke (btw ja tek čujem zvekir), a to je isto prema ovom izvoru, mada se preferira turcizam. -- Munjanes (razgovor) 21:48, 20 februar 2015 (CET)

:: Vidiš ti ovu omladinu? Nije ni čula za zvekir. :-) Halka ima još neka značenja, a zvekir je samo zvekir. -- KWiki (razgovor) 21:52, 20 februar 2015 (CET)

::: Zvekir! Evo ovako ćemo! Ko se javi u narednih sat vremena da ne zna šta je zvekir, da ga pedagoški blokiramo na jedan dan! Da ima vremena da obiđe Sarajevo i pogleda sve zvekire!--AnToni(razgovor) 21:55, 20 februar 2015 (CET)

:::: Svi smo mi zvekir! --Munjanes (razgovor) 21:56, 20 februar 2015 (CET)

:Halka je riječ stranog porijekla, arap.turskog, dok zvekir me podsjeća za riječ zveket (dukata na prsima mlade) C3r4r2d2 22:16, 20 februar 2015 (CET)

Ne radi se o tome, da li halka i zvekir imaju slično značenje, nego da se u Sarajevu zvekir zove zvekir! I nijedan Sarajlija neće ga drugačije nazvati, tako da je to, što je na grbu je zvekir - pa bio na prsima mlade ili ne :). --AnToni(razgovor) 11:20, 21 februar 2015 (CET)

:http://h.etf.unsa.ba/btp/content/halka/halka_na_vratima_bos/o_predmetu.htm --palapabosnia (razgovor) 01:53, 21 februar 2015 (CET)

:: Samo je pitanje ko je taj Semir Zelić i da li je on relevantan izvor informacija?--AnToni(razgovor) 11:20, 21 februar 2015 (CET)

Ne znam ko je Semir Zilić (Žilić?), ali je ovo sa sajta Elektrotehničkog fakulteta u Sarajevu, a rađena je digitalizacija kulturnog naslijeđa.--palapabosnia (razgovor) 12:40, 21 februar 2015 (CET)

Halka je, između ostalogː prsten, obruč, krug ljudi koji zikre se zove halka, i.t.d. Zvekir je kompletno "zvono" (halka i rozeta koja je zakovana na vrata), tako da je halka njen jedan dio. Jedan stih glasiː "Drži halku od zvekira..."--palapabosnia (razgovor) 12:44, 21 februar 2015 (CET)


Razgovor o šablonu:Admininfo

zaštićivanja? Zar ti to ne zvuči grozno ;) --CER@ (ask) 13:55, 17 april 2013 (CEST)


Razgovor o šablonu:Audio

Može li neko otključati šablon da ga mogu ažurirati? – Srdjan m (razgovor) 12:51, 20 juni 2016 (CEST)

Može li neko ponovo otključati šablon da sredim kategorije? – Srdjan m (razgovor) 17:54, 6 juli 2016 (CEST)


Dzwiki, možeš li podesiti ovaj šablon da bude ispod infokutije, jer ovako barem kod mene dođe nekako na sredini članka, kao da mu smeta infokutija pa nije poravnan desno. Nešto kao npr. kod šablona Historija Egipta--CER@ (ask) 07:49, 20 juli 2011 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Austrijska carska porodica


Razgovor o šablonu:Autoput u Španiji

Slažem se sa DzWiki. Samo kolko sam na brzinu vidjeo, parametri jednog i drugog šablona su različiti. Zabilježit ću ovo da uradim, ako se niko ne protivi ovom barem. -- Edin(r) 10:19, 15 februar 2012 (CET)

Može! Onaj drugi je bolji; Ja sam ga iskoristio za U.S. Route 150. Toni (razgovor) 16:02, 15 februar 2012 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Autoput u Španiji


Po mom bi mišljenju državne ceste trebali odvojiti od autocesta u poseban šablon.
--Ivan OS 20:45, 29 mart 2011 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Autoputevi i državni putevi u Hrvatskoj


Možda da dodavanjem (opć.) linkujemo članke odnosno kategorije sa općinskim rezultatima? Ako neko ima bolji prijedlog,...--AnToni(razgovor) 09:12, 13 decembar 2014 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Izbori u Bosni i Hercegovini


Razgovor o šablonu:Ciljani broj članaka

ovakav šablon prikazuje samo broj urađenih

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Ciljani broj članaka


Razgovor o šablonu:Citat

Kolega Srđan možda slučajno copy-paste.
Neobični tekst. – Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik Bakisa (razgovor • doprinosi) 19:40, 7. februar 2024 (CET)

Tekst niti je neobičan niti je slučajno copy-pasteovan. Riječ je o lorem ipsumu, univerzalnom oglednom tekstu koji je dobro poznat u grafičkom dizajnu i štampi. – Srđan (razgovor) 20:31, 7 februar 2024 (CET)


Razgovor o šablonu:Cite book

rezultat korištenja ovog šablona je da se ispisuje poruka, npr: "in engleski"
vidi: Leonard, Thomas M.. Encyclopedia of the Developing World (in engleski), Taylor & Francis. sa stranice Maroko
Šta uraditi pa da poruka bude: "na engleskom", i sl.
--palapabosnia 21:14, 19 maj 2011 (CEST)

Ja bih rekao da ovo ne radi. Ubjeđen sam da sam citirao knjige prije neki mjesec. Zna li ko šta se desilo? Probajte citirati Google Books link, neće uspjeti.

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Cite book


Razgovor o šablonu:Raščistiti

Vidio sam na EN wiki da se  dosta koristi umjesto  što mi izgleda dosta wikicode-friendly. A rezultat prikaza je isti. —Njamu (razgovor) 16:25, 1 maj 2024 (CEST)

Da, rezultat prikaza u nekim slučajevima je isti, ali ovaj šablon nije namijenjen za prelazak u novi red nego za stvaranje praznog  elementa koji "pogura" tekst ispod slike (pogledaj dokumentaciju na en.wiki za primjer). Nije ovo neka velika greška, ali mislim da je bolje koristiti  (The Line Break HTML element) čija je primarna svrha prelazak u novi red, nego šablon koji je napravljen za nešto drugo. --Semso98 (razgovor) 16:39, 1 maj 2024 (CEST)


Razgovor o šablonu:Commonscat

Zašto je šablon zaštićen od izmjena? Piše "stranica velikog prometa", mada ne vidim čak ni jedne izmjene vandala ili IP korisnika. Usto, mislim da se ovo "vezanih uz" u šablonu treba izmijeniti u "vezanih za". Prva varijanta zvuči zapadno-komšijski. --Munja (razgovor) 23:47, 13 septembar 2015 (CEST)

Šablon se koristi na x članaka pa je zaključan preventivno, k'o što vidiš da se uvijek može bez problema promijeniti šta treba. --سلام - C3r4r2d2 07:59, 14 septembar 2015 (CEST)

Trebalo bi promijeniti link za Commons. Trenutno vodi na ovu stranicu koja je na hrvatskom jeziku, a trebalo bi voditi na ovaj link. Također, mislim da naziv projekta "Wikimedia Commons" nije lokaliziran na ovom projektu, pa možda i to treba promijeniti sa "Wikimedijinom spremniku" na "Wikimedia Commons" (ili "Commonsu"). Ako jest lokaliziran, ignorirajte ovaj drugi dio. -- Srđan 📣  11:53, 18 novembar 2015 (CET)

Prvi dio riješen. Zasad sam stavio onako kako piše na početnoj na Commonsu, osim ako zajednica ne odluči drugačije. Plus, ko je vičan, treba preurediti bs.početnu na Commonsu da izgleda kao njemačka (ili engleska), tj. drugačiji dizajn. --سلام - C3r4r2d2 12:07, 18 novembar 2015 (CET)

:Voilà! -- Srđan 📣  14:14, 18 novembar 2015 (CET)

::Može li se promijeniti da kad klikneš na link ispod slike dana Prethodno izabrane slike dana da ide na :c:Commons:Današnja_slika?--سلام - C3r4r2d2 14:27, 18 novembar 2015 (CET)

::: --  Srđan 📣  14:38, 18 novembar 2015 (CET)

:::: --سلام - C3r4r2d2 14:45, 18 novembar 2015 (CET)

Može li neki admin privremeno otključati ovaj šablon za urednike? --Munja (razgovor) 19:23, 9 juni 2016 (CEST)


Sa novom promjenom šablona ne postoji interni link datuma i godine. Nije toliko važno, ali sam ja koristio da bi iz članka otišao na stranicu datuma i tamo postavio informacije o rođenju osobe. Kako se ovaj šablon koristi uglavnom u infokutijama, bilo bi dobro da postoji interni link. --AnToni(R) 00:59, 24 februar 2019 (CET)

Godine se ne linkuju ako nemaju značajnu ulogu u članku (:en:Wikipedia:Manual_of_Style/Linking#Linking_month-and-day_or_year). ;) -- Edin(r) 09:30, 24 februar 2019 (CET)

Dodati tačku poslije god jer to je skraćenica a tačke skraćenica se ne brišu kad su prije drugog pravopisnog znaka. --5.43.99.155 14:47, 26 septembar 2019 (CEST)

Ovo je urađeno... --5.43.78.148 13:31, 17 februar 2020 (CET)

Mislim da treba dodati tačku poslije godine a prije zagrade, godina je ovdje kao redni broj a nema razloga da se tačka gubi (nije poslije pravopisni znak, prvo je razmak pa onda zagrada).
Da bude npr. "30. oktobar 1976. (43 god.)" umjesto "30. oktobar 1976 (43 god.)".
Isto i za  i . --5.43.78.148 13:31, 17 februar 2020 (CET)
 Možeš li ovo popraviti? --141.170.207.4 00:32, 23 februar 2023 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Datum rođenja i godine


Razgovor o šablonu:Datum smrti i godine

Treba provjeriti šablon, jer u članku William Deakin prikazuje pogrešan datum smrti! --AnToni(R) 12:21, 25 oktobar 2016 (CEST)

Misliš pogrešno oduzima 2005-1913=92? Mislim da je OK, jer tek 7.3. bi bilo pune 92. godine, a pošto je umro 22.1. onda nije punih 92, nego 91. Ob es darum geht?--سلام - C3r4r2d2 16:46, 25 oktobar 2016 (CEST)

:Sorry, skontao sam. Nije do ovog šablona nego je Herr Profesor u šablon datum rođenja stavio obrnuto mjesec pa dan.--سلام - C3r4r2d2 16:48, 25 oktobar 2016 (CEST)

Mislim da treba dodati tačku poslije godine a prije zagrade, godina je ovdje kao redni broj a nema razloga da se tačka gubi (nije poslije pravopisni znak, prvo je razmak pa onda zagrada).
Da bude npr. "30. oktobar 1976. (43 god.)" umjesto "30. oktobar 1976 (43 god.)".
Isto i za  i . --5.43.78.148 13:31, 17 februar 2020 (CET)

Bio razmak ili ne bio, nema veze – tačka tu ne ide kad je u istom retku. – KWiki (razgovor) 12:17, 18 februar 2020 (CET)

Treba vratiti ”god.”. --5.43.81.160 16:33, 22 august 2021 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Datum smrti i godine


Razgovor o šablonu:Div col

Zna li neko zašto ovaj šablon ne funkcioniše?
Vidi:Spisak košarkaša NBA: A--AnToni(razgovor) 12:15, 27 novembar 2014 (CET)

ne funkcioniše ni na jednom članku. --C3r4razgovor 12:24, 27 novembar 2014 (CET)

:Ima ona varijanti, da se manuelno "lomi" članak, ali bi mi bilo draže da ide automatski! Probat ću ga doslovce sa en.wiki prebaciti! --AnToni(razgovor) 12:29, 27 novembar 2014 (CET)

Šta bi vi bez tehničara?  --Munjanes (razgovor) 15:15, 27 novembar 2014 (CET)

:A šta bi tehničar radio bez nas? --AnToni(razgovor) 15:48, 27 novembar 2014 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Div col


Razgovor o šablonu:Infokutija časopis

Dzwiki, druže, može li pomoć u vezi ovog šablona. treba ga preurediti na onaj tvoj novi stil, infobox--CER@ (ask) 14:26, 6 juni 2011 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Infokutija časopis


2. problema:
#autooznaka? Nema registracijskih oznaka, isti problem i u Austriji
#famozna karta, znam da ću morati svaki grad opet mijenjati, jer moram ubaciti stepene i minute geogr. šir. i duž., ali opet neće da prikaže kartu sa pozicijom. (tak, DžWiki) --CERminator (razgovor) 12:49, 28 august 2013 (CEST)

Za gradove u Njemačkoj treba napraviti Šablon:Geokutija naselje u Njemačkoj kao Šablon:Geokutija naselje u Austriji, a Infokutije bi trebali prestati koristiti! --AnToni(razgovor) 21:51, 3 septembar 2013 (CEST)

Znam za to, samo što onda treba potpuno nove geokutije ubacivati u sve njemačke gradove. Već imaju infokutije, tako da zasad sve, koliko-toliko, solidno izgleda. A valjda će se naskoro i wikidata implementirati na temu gradova i naselja tako da je najbolje pričekati da se ne radi triput isti posao.--CERminator (razgovor) 08:11, 4 septembar 2013 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Infokutija naselje u Njemačkoj


Razgovor o šablonu:Infokutija ostrvo

Potrebno je prevesti jer imamo "dvije" verzije korištenja šablona Edinwiki, i to mislim da se desilo otkako si ti ubacio dodatak--palapabosnia (razgovor) 20:02, 13 oktobar 2015 (CEST)

Kako misliš? Jer poslije onih izmjena nema članaka koji vode prema pod-šablonima. -- Edin(r) 22:44, 13 oktobar 2015 (CEST)

:gledao sam članke koji su imali stari šablon Infokutija ostrva, sad se tamo ništa ne vidi osim nekih podnaslova. Edinwiki--palapabosnia (razgovor) 00:39, 14 oktobar 2015 (CEST)

:kijken Kreta.--سلام - C3r4r2d2 07:31, 14 oktobar 2015 (CEST)

::Ovakve šablone bez prijevoda na bosanski jezik nema smisla prebacivati tek onako sa en. wikipedije. Šablone treba prevesti na bosanski ili ih sinhronizirati. Jedan od primjera kako treba infokutije uraditi je Šablon:Infokutija planina. --Golden Bosnian Lily (r) 10:36, 14 oktobar 2015 (CEST)

, : Izvinjavam se, ali... :-) – KWiki (razgovor) 15:46, 22 april 2017 (CEST)

:...ali pogledaj istoriju izmena. --Munja (razgovor) 19:19, 22 april 2017 (CEST)

:: Pogledao i ne nađoh kôd za upotrebu. :-) (Hoću da počnem makar o jednom od Kanarskih.) – KWiki (razgovor) 19:42, 22 april 2017 (CEST)

::Mislio sam kritikujes nas dvojicu sto nismo uradili sablon prema GBL-ovoj preporuci. --Munja (razgovor) 20:21, 22 april 2017 (CEST)

::: Meni je glavno samo da je upotrebljiva, a vi stručniji dogovarajte detalje. :-) – KWiki (razgovor) 23:30, 22 april 2017 (CEST)

Drugi put dovršiti rečenicu. --Munja (razgovor) 10:09, 23 april 2017 (CEST)

:Ja ću ovo Jovo-nanovo. A može protivusluga: izmijeniti 10 infokutija biografija->osoba ili druga? --Munja (razgovor) 10:22, 23 april 2017 (CEST)

::Može, ali ne odmah "preko noći" – već sam to bio počeo raditi na košarkašima (uz nekoliko neplaniranih drugih), ali onda su me druge stvari stisle, pa zato gotovo ništa ni ne pišem posljednja 2–3 mjeseca kao što sam prije. I hvala ti u svakom slučaju. – KWiki (razgovor) 12:02, 23 april 2017 (CEST)

::: Može li neko da ovaj šablon dovede u red? AnToni(R) 19:22, 25 august 2018 (CEST)

Ovom promjenom sam napravio da se pojavljuje dio administracija u infokutiji sa općinom i regijom. Ako ima neka greška nek neko pregleda. Hvala! --AnToni(R) 11:07, 16 maj 2021 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Infokutija ostrvo


Razgovor o šablonu:Infokutija planina

Šablon:Geokutija/vrsta/Planine ima još nekoliko podataka koji ovdje nedostaju kao Biom/Geologija/Orogeneza. Da li je potrebno da se ovo također unese u ovaj šablon? -- Edin(r) 16:35, 25 april 2015 (CEST)

Ne znam odakle je to DZwiki uzimao kad je pravio geokutiju, ali ako je sa eng.onda toga više nema, pa ni mi to ne moramo i ne trebamo stavljati. A neke stvari se i poklapaju npr. ovo geologija je kao što sad ima parametar starost (to je otprilike isto) misli se period u kom je nastala planina. --C3r4r2d2 16:51, 25 april 2015 (CEST)

: Orogeneza nije višak; "geologija" se odnosi na starost ili geološki period, a "orogeneza" na specifični proces nastanka planina u nekom od tih perioda (npr, svi sljedeći lanci nastali su alpskom orogenezom, koja je bila krajem mezozoika: Atlas, Rif, Pireneji, Alpi, Apenini, Dinaridi, Pindsko gorje, Karpati, Balkan (planinski lanac), Taursko gorje, Kavkaz, Alborz, Zagros, Hindukuš, Pamir, Karakorum i Himalaji). -- KWiki (razgovor) 17:23, 25 april 2015 (CEST)

:: Pogledajte šta treba, i samo tamo dopunite u dokumentaciji, a ja ću zatim podesiti šablon. -- Edin(r) 19:24, 25 april 2015 (CEST)

@Srdjane, možeš li dodati ovaj kod u šablon Šablon:Infobox mountain. (Kopiraj ga iz izvornog koda)
<wiki>
  | x                   =
  | reljef              =
  | lanac_koordinate    =
  | oznaka_pozicija     =
  | slika_karta         =
  | karta_slika         =
  | kartaveličina       =
  | karta_uspravno      =
  | najviši             =
  | koord               =
  | najviši_lokacija    =
  | dužina              =
  | dužina_km           =
  | dužina_mi           =
  | dužina_orijentacija =
  | dužina_bilješke     =
  | širina              =
  | širina_km           =
  | širina_mi           =
  | širina_orijentacija =
  | širina_bilješke     =
  | površina            =
  | površina_mi2        =
  | površina_km2        =
  | površina_bilješke   =
  | zapremina           =
  | zapremina_km3       =
  | zapremina_mi3       =
  | zapremina_bilješke  =
  | koordinate_bilješke =
  | koord_ref           =
  | etimologija         =
  | izvorno_ime_jez     =
  | nadimak             =
  | autoritet           =
  | država              =
  | distrikt            =
  | grad                =
  | granica             =
  | općina              =
  | roditelj            =
  | topo_karta          =
  | biom                =
  | država_vrsta        =
  | savezna_država_vrsta =
  | savezna_država      =
  | regija_vrsta        =
  | distrikt_vrsta      =
  | distrikt            =
  | općina_vrsta        =
  | općina              =
  | grad_vrsta          =
  | grad                =
  | dio_vrsta           =
  | dio                 =
  | formirano           =
  | orogen              =
  | geologija           =
  | stijena             =
</wiki> --Semso98 (razgovor) 01:38, 14 septembar 2017 (CEST)

: Otključao sam šablon pa izmijeni šta misliš da treba. :-) – Srdjan m (razgovor) 11:42, 14 septembar 2017 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Infokutija planina


Razgovor o šablonu:Infokutija rat

Ispod slika, kod upotrebe ovog šablona, se ne vidi opis.--palapabosnia 13:44, 1 januar 2012 (CET)

--DžWiki (R) 15:14, 2 januar 2012 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Infokutija rat


Razgovor o šablonu:Infokutija atletičar

Možda je ovako bolje, da je ime atletičara unutar infokutije? Eventualno boju pozadine promijeniti? --AnToni(R) 18:49, 18 juli 2015 (CEST)

Ovo za ime nema šta, treba ići u šablon. Eto, slučajno sam sad naletio na KK Cibona, i fino mi izgleda tako kad je naziv na vrhu. Jesi li mislio na boju pozadine iza imena atletičara? Na de ti je naradžasto, na be i fr slično, pa možeš tako nešto ako hoćeš. Jedino što lično ne mogu podnijeti kad su okviri toliko zaobljeni (ovih 8-10 piksela border radiusa), već preferiram kad su fino u kvadratu, ali opet to je sve stvar ukusa. S druge strane, neću koristiti ovaj šablon za članke, pa mi neće smetati kako god da staviš ;) -- Srđan 📣  19:04, 18 juli 2015 (CEST)

: ovo je samo prijedlog, a boju neka neko izabere ko ima više smisla za estetiku. A i radijuse možemo smanjiti ili ukinuti. Bitno je da infokutiju napravimo, pa kad liči na nešto, da je postavljamo. Svaki prilog je dobrodošao. --AnToni(R) 19:10, 18 juli 2015 (CEST)

::Evo ja sam se sâm prozvao kao "neko sa smislom za estetiku" :P pa sam dodao boje. Ako se ne kome ne budu sviđale, slobodno ih može promijeniti, ali ja mislim da nisu loše. -- Srđan 📣  19:22, 18 juli 2015 (CEST)

::: Nije loše! Bolje nego sve u plavo! Još da nam se krivac za ovu kutiju javi, pa da potvrdi... :)--AnToni(R) 19:25, 18 juli 2015 (CEST)

:: A ja taman pišem odgovor. :-) Dakle, kao ljubitelj atletike, imam pravo glasa. :-) Lično mi je svejedno hoće li biti zaobljena ili ne; to je stvarno proizvoljno, a i nebitno. Boja većine atletskih staza (na otvorenom) jest jedna nijansa crvene (mada sad ima i plavih nijansi), a u dvorani je 99% plava, pa boju pozadine treba odabrati u skladu s tim (u kutiji za prvenstva, za koju ne znam imamo li je ili nemamo, trebalo bi ostaviti mogućnost odabira između 2 opcije). Ovo što je odabrano može proći. :) -- KWiki (razgovor) 19:30, 18 juli 2015 (CEST)

::: Hoćeš da dodam parametar staza da možeš birati između otvoreno i dvorana te da se mijenja zavisno od odabira? Ako si mislio na ovu kutiju, to jest. Ne bi bio problem. -- Srđan 📣  19:36, 18 juli 2015 (CEST)

:::: Ne; tu sam mislio na (buduću, aBd) kutiju za (atletska) prvenstva (ili je već imamo?), da se odabere plava za dvoranska, a crvena za ova na otvorenom, zbog tradicije (mada je, npr, u Daeguu 2011. bila plava staza). -- KWiki (razgovor) 19:44, 18 juli 2015 (CEST)

::::: Ako je već nađeš a nedostaje to, samo javi. Ako ne, samo kaži koji šablon treba prebaciti. -- Srđan 📣  19:46, 18 juli 2015 (CEST)

:::::: Kad sam ukucao kutiju za prvenstvo, preusmjerilo je na ovu. Izgleda da je urađena dalekovidno, da pokrije razne vrste takmičenja, ali ti ćeš to već bolje upratiti i skontati.

::::::: @Srđan: Pardon. Nađoh sad i ovu. Hm... -- KWiki (razgovor) 20:02, 18 juli 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Infokutija atletičar


: Može li "pripadnost"? – KWiki (razgovor) 19:32, 29 april 2017 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Infokutija vojno lice


Evo još jednog za preradu koda i proširivanje (EN). KWiki (razgovor) 23:24, 23 juni 2023 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Epistemologija – bočna traka


Razgovor o šablonu:Korisnik Ne Politika

Trebalo bi naći bolju sličicu za ovaj šablončić. :) Ova ne precizira ništa. Dodatak: Nađoh ovo, ali kod je drugačiji od naših šablona. -- KWiki (razgovor) 15:22, 28 septembar 2015 (CEST)

@KWiki: Sad tek vidjeh ovo na SZR. Mislim da ovako nije loše. :) -- Srđan 📣  21:18, 29 oktobar 2015 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Korisnik Ne Politika


Lokacijska karta trenutno prikaziva mala (ne previše strašna) odstupanja
Primjer:
Golden Bosnian Lily (razgovor) 22:32, 7 novembar 2013 (CET)

Možda je što sam umoran pa ne mogu da otkrijem šta je uopšte problem. Možeš li malo detaljnije objasniti? -- Edin(r) 22:36, 7 novembar 2013 (CET)

: Geneva treba malo da je iznad, jel to? -- Edin(r) 22:39, 7 novembar 2013 (CET)

::Geneva treba da je malo iznad na karti, može proći mada bolje poznavaoce geografije vjerovatno će to da bode u oči! :) Golden Bosnian Lily (razgovor) 06:02, 8 novembar 2013 (CET)

:::  -- Edin(r) 09:46, 16 april 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Lokacijska karta Švicarska


Razgovor o šablonu:NOG

Trebalo bi provjeriti zašto šablon ne prikazuje alternativno ime, ako se doda u šablon! --AnToni(razgovor) 19:37, 8 oktobar 2014 (CEST)


Razgovor o šablonu:Norma

Postoji mogućnost da je ovo duplikat (pogledati ), tek sam ga maloprije linkovao sa :en:Template:Pp (nisam trebao). --Munja (razgovor) 19:54, 14 mart 2021 (CET)

Pretpostavljam da je ovaj šablon vjerovatno trebao biti više u stilu smjernice, odnosno :en:Template:Guideline, pa bi ga shodno tome trebalo doraditi i premjestiti na odgovarajući naziv. – Srđan (razgovor) 20:14, 14 mart 2021 (CET)

: Samo mi imamo ovaj šablon (ako se ne varam), a tl:guideline bi trebalo koristiti kao tl:smjernica (vs. pravilo). Ne bih da miješam, pa ću napravit nanovo . --Munja (razgovor) 20:21, 14 mart 2021 (CET)


Razgovor o šablonu:Okruzi u Srbiji

Koliko ja znam, na bosanskom se kaže Srijem, a ne "Srem".
Evo i izvora sa novinskih portala koji pišu bosanskim jezikom:
* klix.ba
* slobodna-bosna.ba
* avaz.ba
-- Combi2000 (razgovor) 20:59, 5 maj 2018 (CEST)

Halilović je još u Pravopisu iz 1996. naveo "Srijem / Srem". Nemam još Pravopis bosanskoga jezika iz 2018. ali na osnovu onog što je dosad rečeno o njegovom sadržaju (da je, između ostalog, dodano podosta dubleta), čisto sumnjam da je baš ovdje forsiran oblik "Srijem". Označujem KWikija da pogleda za svaki slučaj, ako je dobio svoj primjerak. – Srdjan m (razgovor) 09:52, 6 maj 2018 (CEST)

: Refenciranje na novinske portale, koji se ne drže pravopisa, ne bi trebalo biti osnovica za određivanje kriterija. Druga je tema "prevođenje", zapravo potiranje ekavice u geografskim pojmovima. Sremski Karlovci je ime i ono se ne može prevoditi. Inače imamo stanje kao na hr.wiki gdje se prije svakog "e" ubacuje "j", po logici samo da je drugačije. Vjerovatno je pravilno oboje, mada lično zagovaram prenošenje imena geografskih pojmova u originalnom obliku. Izuzetak su gradovi Beč, Budimpešta...koji imaju historijske razloge za odomaćenost imena.--AnToni(R) 10:13, 6 maj 2018 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Okruzi u Srbiji


Razgovor o šablonu:Prikaži izgled

Šablon treba izmijeniti tako da koristi {{int zato što se tekst dugmadi promijenio, a u slučaju da se ikad promijeni u budućnosti, neće se morati ažurirati ako se koristi {{int. Također, sliku treba zamijeniti sa .png za bolji kvalitet.
Izgled (vidi kôd u wiki uređivaču):
Molimo Vas da za provjeru izgleda stranice koristite dugme „“.Učestalim korištenjem dugmeta „“ opterećujete nedavne izmjenei historiju članka. Hvala na razumijevanju.
Mislim da izgleda bolje sad. -- Srđan 📣  10:31, 7 august 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Prikaži izgled


Razgovor o šablonu:Refspisak

Za tehničare (Dzwiki i Edinwiki): Zašto se (kod mene) ne prikazuju dvije kolone referenci kad se upotrijebi parametar npr. 2 . Koristim Chrome, ako to nešto znači (a mislim da je to problem) --CER@ (ask) 19:10, 30 mart 2013 (CET)

prvo učenik da proba: ne prikazuje svaki preglednik isto (ne prepoznaje naredbu)--palapabosnia (razgovor) 22:09, 30 mart 2013 (CET)

Ljudi, imamo već šablon Šablon:Reference, šta ćemo sa ovim? --Kal-El (razgovor) 12:57, 3 maj 2013 (CEST)

Oko izvora sam sebi zadao da uvedem to u red, uključujući ove razne šablone. Slažem se da je sada nejasno šta da se koristi. Treba također i politiku uvesti sa kojom ćemo napraviti neki standard oko upotrebe. Pored toga ima i ovo, ako si možda propustio. Bilo kakve sugestije ili komentari su dobrodošli. :) -- Edin(r) 14:09, 3 maj 2013 (CEST)


Razgovor o šablonu:Krajevi u Češkoj

Množina od kraj?  Kraji ili krajevi?(Toni 14:47, 23 august 2011 (CEST)

krajevi (meni je logičnije)--CER@ (ask) 15:07, 23 august 2011 (CEST)

: Slušaj Ceru. ;) :) Kraji se može naći ponegdje u poeziji i arhaičnim tekstovima i to je to. -- Kukac 15:29, 23 august 2011 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Krajevi u Češkoj


Razgovor o šablonu:Slavenska mitologija

Potrebno je transkribovati ova imena i malo prevesti da ubacimo u šablon
 Spisak slavenskih bogova|Bogovi
|spisak1 = Belobog1 Veles DažbogDevana1 Živa Lada1 Lelj1 Ljelja1 Majka — Sirova Zemlja Мokoš (Маkoš) Pereplut Perun Porevit Porenut Prove Radegast1 Rod2 Rugevit Svarog1 Svarožič Svjatovit Semargl (Simaegil) Stribog Triglav Trojan2 Hors černobog Jarovit
 Duh mjestа u slavenskoj mitologiji|Duhovi mjesta
|spisak2= Banik Bolotnik Vodenoj Dvorovoj Domovoj Lješij Morski car  Ovinik Poljevik Vladarica Medne gore Šubin
 Umrli nesretnim slučajem
Vila (Kikimora) Маvka Rusalka Zao Duh Šulikuni
 Mitska bića
Аlkonost Аsilki Baba Marta Baba Jaga Babaj Bjereginja Bes Blud BukaVedogonj Vedmak Verlioka Večorka Vij Volkolak Gamajun Dabog Denica Dolja Zara Zlidnji Zmija zmaj Ivan i Marija Karakondžul Кlobuk Кorgoruši Кravlja smrt Кoščej LihoLihoradkaМraz Nedelja Nočnica Vatrena zmija Poludnica Petak Rarog Rožanici Sirin Slavuj razbojnik Sudbenici Đavo Šumski čovjek Čudo Judo Šišiga Juda
 Bića u ritualima
Baba Marta Božić German Dodola Koljada Кostroma Коstrubonjka Кupala Мarena Мaslenica Jarilа
 Mitska mjesta
Аlatir Бelevode Bujan Irij Кalinov most Кitež
 Lukomorje Lisaja gora  Smorodina Rijeka Daleko, daleko carstvo
 Pogledajte također
Slavensko paganstvo Paganska svetilišta Starih Slavena Literatura o slavenskoj mitologiji
|dolje = Bilješke: 1 povijest božanstva upitna; 2 status božanstva upitan.

: Prevod prebačen u šablon! --AnToni(R) 12:16, 19 april 2017 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Slavenska mitologija


Razgovor o šablonu:Umrli PNE

Šablon {{{Umrli PNE}}} pokazuje godine samo u jednom pravcu, za raliku od {{{Umrli}}}, koji pokazuje u oba. Ima li šablon:Umrli PNE neku grešku?--Toni (razgovor) 12:46, 19 februar 2012 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Umrli PNE


Razgovor o šablonu:Šire

Neka ga zamijeni , a ovaj obrisat. :D --Munja (razgovor) 19:55, 2 novembar 2016 (CET)

Čini mi se da se koristi(o) kao suprotni šablon "Glavnom". Recimo "Historija Sjedinjenih Američkih Država" ima ga na vrhu, a "Sjedinjene Američke Države" ima šablon "Glavni" ka tom članku, pa ne vidim nekakve pretjerane koristi od ovog. Mislim da ga je najbolje ukloniti, odnosno zamijeniti tako što će se linkovati riječ koja upućuje ka "širem" članku u prve dvije rečenice (u ovom slučaju, dovoljno je linkovati "SAD"). – Srdjan m (razgovor) 09:18, 3 novembar 2016 (CET)

: Nemaju ga druge Wiki (ili nije povezan), pa ga je najbolje ukinut. --Munja (razgovor) 12:57, 4 novembar 2016 (CET)

:: Da, ionako sam ga zamijenio. Također će se ovo trebati ažurirati sad jedan dan (dio za čvorove). – Srdjan m (razgovor) 13:08, 4 novembar 2016 (CET)


Razgovor o šablonu:Tooltip

Prilikom pravljenja preusmjerenja šablona Tooltip na šablon Abbr pojavljuje se greška u tabelama. Za primjer možete pogledati članak Evropsko prvenstvo u atletici 2016 - 100 m (muškarci). --Golden Bosnian Lily (r) 21:45, 28 august 2017 (CEST)

Koliko mi se čini, kod tog primjera je do tarabe. Ako se stavi  trebalo bi raditi. – Srdjan m (razgovor) 09:31, 29 august 2017 (CEST)

:Vraćam izmjenu dok se greška ne otkloni! --Golden Bosnian Lily (r) 19:47, 7 septembar 2017 (CEST)


Možda da izbacimo imena gradova iz šablona, te da samo sa godinama linkujemo članke? --AnToni(razgovor) 23:07, 3 mart 2014 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Vaterpolo na Olimpijskim igrama


Razgovor o šablonu:Volkswagenova vozila

@Combi: Bolje napravi ponovno, sa punim nazivima Volkswagen, kako ti je Srdjan_m rekao nego da neko poslije tebe mora ispravljati. --- CH3OHCl3Radodaj H2O 16:53, 25 decembar 2017 (CET)

Bilo bi dobro, malo prevesti, i doraditi tako da npr. države budu s lijeva na desno usmjerene. Preuzeto sa de.wiki.--AnToni(R) 11:26, 3 januar 2018 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Volkswagenova vozila


Razgovor o šablonu:Odabrani članak

Možda ne bi bilo loše premjestiti na "Šablon:Odabrani članak"? – Srdjan m (razgovor) 12:17, 20 maj 2018 (CEST)

Time dobijamo sljedeće: 140 i kusur sitnih izmjena kojima će se u svim izabranim člancima promijeniti  naziv šablona, a izgled i sve ostalo ostaje isto. Ima li šta da sam propustio? --- CH3OHCl3Radodaj H2O 12:19, 20 maj 2018 (CEST)

:Propustio si to da je trenutni naziv neprecizan (nije li svaki članak "wiki" članak?), imamo već šablon "dobar članak", a svejedno trebam prebaciti taj šablon dolje između navigacijskih kutija i kategorija umjesto da stoji na vrhu, gdje je iz nekog razloga stavljan. – Srdjan m (razgovor) 12:25, 20 maj 2018 (CEST)

::Slaba korist da se u to utroši 10-15 minuta dragocjenog vremena, 150 i kusur izmjena i opet članak k'o članak neće biti ni bolji ni lošiji, što mu se šablon stavi na početak ili na kraj. Ma radi šta hoćeš ako ti se da. Niko te ne sprječava.--- CH3OHCl3Radodaj H2O 12:35, 20 maj 2018 (CEST)

:::Prebaci, trebalo je davno. —Munja (razgovor) 15:16, 20 maj 2018 (CEST)

::::Možda bi trebalo pitati i druge korisnike ( ) za mišljenje.--- CH3OHCl3Radodaj H2O 15:29, 20 maj 2018 (CEST)

:: Ja sam za! Bio sam na godišnjem, pa nisam stigao...--AnToni(R) 11:06, 22 maj 2018 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Odabrani članak


Razgovor:Burj Khalifa

za stil gradnje piše: završen, dok trenutni status nema nikako. tako je bar kod mene


Razgovor:Gradski SRC stadion Slavija

Možemo li promijeniti ime članka u "SRC Slavija"? To je službeno ime stadiona. Combi2000 (razgovor) 10:45, 8 decembar 2018 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Gradski SRC stadion Slavija


Razgovor:Gradski stadion Žepče

Proširiti a ne brisati, možda dodati sliku.--Stebunik (razgovor) 20:14, 10 februar 2014 (CET)


Razgovor:Međunarodni aerodrom Tuzla

Trebalo bi dodatno provjeriti da li je ovo ustvari vojni aerodrom ili samo povremeno slijeću vojni zrakoplovi. Ne nalazim nigdje da je vojni aerodrom, niti sam vidio da ima puno vojnog saobraćaja. Sewerload (razgovor) 00:30, 31 maj 2015 (CEST)sewerload

Jel ikako moguće razdvojiti važne od nevažnih stvari! --سلام - C3r4r2d2 07:45, 1 septembar 2016 (CEST)
O čemu pričaš? Vijest o novim linijama je objavljena od strane uprave aerodroma i samog avio operatera i to u svim relevantnim medijima u bih, stampanim i elektronskim. Nisi objektivan nikako.

, može biti bude, može biti ne bude. A o nevažnim stvarima sam već rekao jednom, zar je važan podataka da ljudi imaju parking? To je smiješno! --سلام - C3r4r2d2 15:27, 1 septembar 2016 (CEST)


Razgovor:Prokurative

U tekstu se navodi da su "Prokurative smještene uz zapadni zid Dioklecijanove palače. Taj zid se nalazi "ispod ure" što je 200 metara dalje:
http://maps.google.com/maps?f=q&source=s_q&hl=en&geocode=&q=split,+croatia&sll=37.0625,-95.677068&sspn=50.557552,79.013672&ie=UTF8&hq=&hnear=Split,+Split-Dalmatia+%C5%BEupanija,+Croatia&ll=43.508542,16.439216&spn=0.005704,0.013733&t=h&z=17&iwloc=poi1
93.142.154.184 10:35, 31 juli 2010 (CEST)


Razgovor:Stadion pod Bijelim brijegom

Zašto se koristi ovaj naziv?
Uopšte se ne radi o službenom nazivu, niti se koristi u praksi.
Predlažem da se promjeni u Stadion pod Bijelim Brijegom Combi2000 (razgovor) 19:40, 26 decembar 2022 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Stadion pod Bijelim brijegom


Razgovor:Gradski stadion Tušanj

Gradski stadion Tušanj ili Stadion Tušanj? --Golden Bosnian Lily (r) 19:15, 24 oktobar 2015 (CEST)


Razgovor:Stadion "Rođeni"

Vrapčići su odavno promijenili ime u Stadion Rođeni.
 - Ankeitte (razgovor) 20:08, 1 april 2018 (CEST)

Ako se neki podatak promijeni, treba ga i promijeniti, ali navesti i izvore. Promjena na 7000 je bila sa starim izvorom i bl..avim komentarom o "laganju naroda". AnToni(R) 13:25, 31 decembar 2023 (CET)

Nisam sitničav, ali i na ovom novom izvoru piše 5924 i 7000. Nešto nije tačno.AnToni(R) 13:31, 31 decembar 2023 (CET)

:Moguće da je 7000 cilj (jer treba još jednu tribinu izgraditi; pripremni radovi su počeli). Pokušat ću se raspitati u dogledno vrijeme. KWiki (razgovor) 13:41, 31 decembar 2023 (CET)

::Wikipedija ne prognozira i ne pretpostavlja. Svejedno...ali se radi o pravilu referenciranja, kog ne treba izbjegavati. AnToni(R) 13:47, 31 decembar 2023 (CET)


Razgovor:Banovina (regija)

Raniji sadržaj se može mijenjati kada se novi potvrdi jakim izvorima (sajtovi, literatura).--palapabosnia (razgovor) 01:03, 12 januar 2013 (CET)


Razgovor:Banovina Hrvatska

iz nekadašnje Banovine Hrvatske pripalo Crnoj Gori ? Ovo je autentična Hrvatska (tamno crveno na mapi) , sve drugo je kasnije donijela roda...Nadam se da će početi da se vodi računa o tome da se na BS wikipediji prestane sa forsiranjem koječijih velikodržavnih projekata preko tuđe grbače.--Rethymno (razgovor) 02:57, 10 august 2019 (CEST)

Molim te pripazi malo na svoju nepristranost. O kakvoj "autentičnoj Hrvatskoj" to pričaš? O tamnocrvenom dijelu koji nije pao pod vlast Osmanskog carstva? Ne razumijem šta želiš postići s takvim komentarom. Karta prikazuje Austro-ugarsku podijelu Hrvatske. Nad Dalmacijom (žutim) su vladali Austrijanci, nad crvenim su Mađari. Članak je o jednoj historijskoj banovini Kraljevine Jugoslavije, a ne o nekoj izmišljenoj iredentističkoj tvorevini. --Koreanovsky (razgovor) 20:41, 10 august 2019 (CEST)

Da ne bi dolazilo do ovakvih komentara obratite pažnju na sami tekst. Šta je uopće i kada pripadalo Banovini Hrvatskoj, a da je danas u sastavu Crne Gore ? Ako ovo nije tekst koji propagira velikonacionalne ideologije ne znam šta jeste. Inače crveni dio nije regija koja nije pripadala Turskom carstvu nego osnovna hrvatska jedinica do 1867. godine znana pod imenom "BANSKA HRVATSKA" tj. jedina oblast na ovoj karti koja se tada nazivala Hrvatskom. Dakle znam odlično o čemu govorim. Zašto kažem "Donijela roda", moguće pomalo i pretjerano s čim se slažem, Tek nagodbom sa Ugarskom dolazi do stvaranja naredne "Kraljevine Hrvatske i Slavonije" sastavljene iz dotadašnjih "zemalja" Banske Hrvatske i Banske Slavonije, 1881. povećava se teritorija za Vojnu granicu ili Vojnu krajinu, u Kraljevini Jugoslaviji 1939. stvaranjem Banovine Hrvatske povećava se Hrvatska na dijelove Bosne i Hercegovine te Međimurje, dalmaciju i Dubrovnik a poslije rata stvara se NR Hrvatska koja se uvećava za Baranju, te pripojene oblasti oduzete Italiji: Istru, Cres i Lošinj, Lastovo te gradove Rijeku i Zadar...da li sam nešto slagao ili pogrešno napisao ?--Rethymno (razgovor) 15:25, 2 septembar 2019 (CEST)

Drugim riječima u tekstu treba "natuknuti" da je Dubrovnik oduzet Zetskoj banovini npr., a ne pisati dezinformacije o "povijesnoj hrvatskoj zemlji" Boki koja je oduzeta matici i pripojena Crnoj Gori iako ista NIKADA nije bila u sastavu Hrvatske nego Austro-Ugarske i prije toga Mletačke republike.--Rethymno (razgovor) 15:38, 2 septembar 2019 (CEST)


Razgovor:Baška

uklopiti kad se pronađu izvori.
"Baška je i općina i poznato turističko središte na ostrvu Krku, najvećem ostrvu na Jadranu.
Položaj Baške omogućio je mjestu neprekidni razvoj i prosperitet, a u današnje vrijeme i prepoznatljivost u turističkom okruženju,
te je Baška jedna od "top ten" turističkih destinacija Jadrana.
Smještena je u pitomoj dolini, u zaljevu, okružena vinogradima, maslinicima, brnistrom, sa slikovitom pozadinom krševite planine Velebita i otočića Prvića, koji kao da štite sa svih strana jedinstvenu šljunčanu plažu dugu 1800 m, za koju sa pravom kažu da je jedna od najljepših na Jadranu."--Rethymno (razgovor) 09:44, 17 maj 2014 (CEST)


Razgovor:Bošnjaci u Mađarskoj

Ovaj članak krši osnovno pravilo objektivnosti Wikipedije. Ova etnička grupa se naziva Bošnjacima katolicima i nemaju veze s Hrvatima.--Alijasalija (razgovor) 22:14, 2 septembar 2012 (CEST)
Nažalost da. Ja ne vjerujem, da smo mi Hrvati, ali mnogi da. Mnogi izvori kažu da Bošnjački Hrvati.  Szajci pošta 08:53, 24 septembar 2012 (CEST)
Pokušaj naći neke relavantne izvore koje potvrđuju našu tvrdnju.--Alijasalija (razgovor) 19:44, 25 septembar 2012 (CEST)
Ne može. Bošnjački Hrvati su kao Šokački Hrvati, nismo samostalna etnička grupa, nego člani hrvatskog naroda. Dakle ovaj članak je neutralan.  Szajci pošta 20:59, 25 septembar 2012 (CEST)

Treba razlikovati pojmove koji se prevode s mađarskog jezika. [...A boszniai (bosnyák) horvátok...]. U knjizi "Bosanski Hrvati u  okolini Pečuha" autora Đure Šarošaca, Biblioteka Dunav, Budimpešta iz 1991. ISBN 9631838668 (str.9-17) govori se o "Bosanskim Hrvatima" te o jednoj "bošnjačkoj" četvrti (Poturluk) u Pečuhu koje su nastanjivali Hrvati, koji su prešli na islam. Istovremeno autor () navodi da su se oni nedugo nakon dolaska nazivali "Bošnjacima", ali u popisima iz 1613. godine Mađari bilježe ovo stanovništvo kao Toti (Hrvati).--AnToni(R) 19:42, 13 septembar 2021 (CEST)


Razgovor:Brinje

molba: postavite reference, izvore. Unaprijed hvala--palapabosnia 20:32, 25 novembar 2011 (CET)


Razgovor:Čakovec

u tabeli Grad Čakovec je promijenjen jer je 2013. godine naselje Štefanec izdvojeno iz općine Mala Subotica i pripojeno gradu Čakovcu.--Rethymno (razgovor) 11:23, 25 mart 2015 (CET)
Isto tako, poslije popisa 2001. iz sastava grada izdvojeno je naselje Pribislavec u zasebnu općinu, pa sam preračunao cifre i smanjio u odnosu na općinu Pribislavec.--Rethymno (razgovor) 15:26, 27 mart 2015 (CET)


Razgovor:Drava

Na en.wiki postoji kategorija npr. Granica Hrvatska-Mađarska. Da li da idemo sa ovom formulacijom ili drugačije? Prijedlog je da redoslijed država ide po abecedi. --AnToni(R) 18:23, 9 januar 2019 (CET)

Ili "Hrvatsko-mađarska granica" ili "Granica (između) Hrvatske i Mađarske". – KWiki (razgovor) 18:28, 9 januar 2019 (CET)


Razgovor:Dubrovačko-neretvanska županija

Ispravite me ako griješim, ali ako je riječ "kanton" (u BiH) na hrvatskom jeziku jednako županiji, zar onda riječ "županija" (u HR) na bosanskom jeziku nije jednaka kantonom? Combi2000 (razgovor) 16:25, 31 decembar 2017 (CET)

. Hrvatska se dijeli na županije. – Srdjan m (razgovor) 13:58, 1 januar 2018 (CET)

Preimenovanje u Dubrovačko-neretvanski kanton


Razgovor:Dušan Bilandžić

...bi trebalo jednostavno izbaciti.  Vjerovatno je prepisano iz neke suspektne kritike, a nije ni referencirano. AnToni(R) 17:14, 20 oktobar 2023 (CEST)

neka stoji palapabosnia (razgovor) 18:14, 20 oktobar 2023 (CEST)

:Prebaciti na SzR, pa ako postoje izvori nek se doradi. AnToni(R) 18:16, 20 oktobar 2023 (CEST)


Razgovor:Đakovo

U okolini Đakova se nalaze brojni arheološki lokaliteti. Iskopavanja iz 1997. godine potvrđuju život na širem području grada već u neolitu, oko 5.500 godina p. n. e.
Na području današnjeg Đakova, u rimsko doba je postojalo naselje Certissa, a ljepotom tog kraja bio je oduševljen rimski car Markus Aurelius Probus koji je dao da se na tom terenu zasade vinogradi 277. godine.
1239. godine zbog nemirne situacije u Bosni uzrokovane sukobima s bogumilima, brat mađarsko-hrvatskog kralja Bele IV, knez Koloman koji je upravljao oblasti Drava, je poklonio bosanskom biskupu Ponsi grad Đakovo i cijeli taj kraj za sjedište biskupije, umjesto do tada nesigurnog Brda kod Sarajeva.
Time je biskup zadržao sve duhovne ovlasti nad Bosnom. Tom darovnicom prvi put se spominje ime grada Đakovo. Tu darovnicu je potvrdio 1244. i sam kralj Bela IV. Od tada počinje historija biskupije u Đakovu. Đakovo je i danas biskupski grad, sjedište Đakovačko-srijemske biskupije. Sam grad se u pojedinim periodima svoje historije spominje pod sličnim imenima: Dyaco, Diaco, Dyacow itd. U dokumentima iz 1355. godine prvi puta se spominje postojanje gotičke katedrala i biskupskog dvora koji su bili opasani zidinama. Dio tog zida ostao je sačuvan do danas.
Godine 1536. Đakovo su zaposjele Osmanlije i vladale gotovo 150 godina; grad tada dobija naziv Jakova. U gradu su izgrađene brojne džamije.
Najpoznatija je Ibrahim-pašina džamija koja je nakon odlaska Osmanlija pretvorena u katoličku crkvu. Godine 1690. u grad se vraća biskup i tada počinje izgradnja grada. Broj stanovnika naglo raste, a 1751. godine otvara se prva škola.
Poslije odlaska Osmanlija u Đakovu se gradi nova, skromnija katedrala i biskupski dvor. To je bila druga po redu od tri koliko ih je do sada u Đakovu sagrađeno. Gradili su je biskupi Patačić i Bakić.
Današnja katedrala, bazilika Sv. Petra, sagrađena je u neogotičko-romanskom stilu, koju je započeo graditi biskup Josip Juraj Strossmayer 1866. godine u 52. godini života i 16. godini biskupske službe. Gradnja je trajala punih 16 godina (do 1882. godine), od toga 4 godine vanjski građevinski radovi, a 12 unutrašnje uređenje katedrale. Za gradnju katedrale potrošeno je 7.000.000 komada opeke koja je pečena u Đakovu. Kamen je dopreman iz Istre, Mađarske, Austrije, Italije i Francuske. Projektanti katedrale su bili arhitekti iz Beča Karlo Rősner i Fridrich Schmidt. Unutrašnje uređenje je povjereno njemačkim slikarima koji su živjeli u Rimu, ocu i sinu Alexandru-Maximilianu i Ludwigu Seitzu. Katedrala ima 7 oltara, a krase je 43 fresko slike, 31 kip i 32 reljefa, te orgulje sa 73 registra, tri manuala i 5 486 svirala.
Đakovačka biskupija je kroz svoju 760 godišnju historiju imala 62 biskupa. U gradu još i danas postoje brojni dokazi njihovog djelovanja. Biskup Patčić 1706. godine obnavlja ergelu.
Godine 1773. Đakovo postaje središte ujedinjenih Bosansko-đakovačke i Srijemske biskupije.
Biskup Antun Mandić otvara, danas najstariju visokoškolsku ustanovu Slavonije i Baranje, Bogoslovno sjemenište. Imenovanjem Josipa Štrosmajera biskupom 1849. godine razvoj grada je u novom usponu.
Đakovo je oduvijek bilo zanatski grad. Godine 1813. osnovano je udruženje zanatlija CEH. Industrijski razvoj je počeo izgradnjom mlinova i ciglana. Danas je Đakovo grad s preko 30.000 stanovnika, privredno i kulturno središte Đakovštine.

Grad Đakovo se nalazi u srcu Slavonije na istoku Republike Hrvatske.
--Rethymno (razgovor) 11:52, 14 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Fužine (Hrvatska)

dodati kad se pronađu izvori.

Fužine su relativno mlado naselje nastalo u 17. vijeku kada su Zrinski ondje počeli kopati željeznu rudu. Zbog neisplativosti je posao ubrzo napušten, no, Fužinama je iz toga vremena ostalo ime. "Fužinarstvo" je,naime, pojam za iskop i preradu (željezne) rude, a korijen riječi vjerovatno dolazi od [[talijanski|talijanskog izraza "fucina" ili njemačkog "fusioniren". Naselje se potom razvilo na Karolinskoj cesti (1726. - 1737.) koja povezuje unutrašnjost i more, kasnije na željezničkoj pruzi Zagreb-Rijeka (1873.) te danas na auto cesti Rijeka - Zagreb (1995.) s čvorištem u Vratima.

Fužine su poznato turističko naselje i središte drvne industrije, a tradicija turizma seže iz 1874 godine.

* Franjo Rački
* Krešo Golik

Od turističkih atrakcija, u Fužinama su ukupno tri akumulacijska jezera - Bajer - izgrađeno pedesetih godina, Lepenica (1988.) te manje jezero Potkoš. Najznačajniji spomenik prirode je špilja Vrelo, otkrivena pedesetih godina 20. vijeka kad se vadio kamen za potrebe izgradnje brane i ceste.
===Redovita godišnja događanja===
* Ljeto u Fužinama

* Ljeto u Fužinama

OŠ Ivanka Trohar, Fužine

Fužine dugu tradiciju školstva (1875. godine), muzike iz 1848. godine (danas puhački orkestar Hrvatskog Crvenog križa)

* NK Omladinac Vrata
--Rethymno (razgovor) 11:01, 17 maj 2014 (CEST)


Razgovor:Hrvatsko Kraljevstvo

Zastava je ne točna, radi se o ratnoj pomorskoj zastavi NDH. MateoKatanaCRO (razgovor) 21:20, 20 mart 2018 (CET)

mogao staviti pod kategoriju "Mitovi i legende", ukratko...jer sve što je Ante Pavelić između dva svjetska rata ucrtao na mapu "Hrvatskih zemalja" volšebno se nađe u okvirima nekakvog Hrvatskog kraljevstva, znači legendarno...Ne znam samo gdje se zagubiše Sandžak i Bačka ?!? Izgleda da je Wikipedija najkraći put od Čakovca do Carigrada :)Rethymno (razgovor) 22:06, 20 mart 2018 (CET)


Razgovor:Istarska županija

Teritorijalna podjela Hrvatske ne poznaje kantone. U Hrvatskoj su županije manje teritorijalne jedinice. Toni 10:36, 14 juli 2011 (CEST)


Razgovor:Klis

uklopiti u tekst kad se pronađu izvori.
"Klis je mjesto i općina nedaleko Splita, Dalmacija, Hrvatska. Nastalo je podno srednjovjekovne tvrđave, izgrađene tokom osmanlijskog perioda.  Bio je sjedište hrvatskih knezova i kraljeva Trpimirovića u 9. stoljeću, da bi kasnije pripadao raznim hrvatskim feudalcima. Zbog svog istaknutog položaja dugo vremena je predstavljao teško osvojivu utvrdu. Srednjovjekovni Klis bio je sjedište uskoka, domaćih odmetnika protiv osmanlijske i mletačke najezde.
Njegovim osvajanjem 1537. godine, Osmanlije su uspjeli doći i zauzeti Solin te prodirati kroz Kaštela na južnim obroncima Kozjaka. Osmanlije ga utvrđuju i grade džamiju s minaretom. U periodu osmanlijske vlasti bio je službeno sjedište istoimenog sandžaka, iako je stvarno sjedište tokom burnih godina uglavnom bilo u Livnu. Klis je kratkotrajno oslobođen 1596., a konačno 1648, za trajanja Kandijskog rata, kada ga osvajaju Mlečani. Oni utvrđuju grad, a džamiju pretvaraju u crkvu. Današnji izgled Klisa potiče iz vremena posljednje mletačke obnove.
Novije naselje je nastalo nakon povlačenja Osmanlija. U naselju se nalazi stara turska česma."--Rethymno (razgovor) 13:38, 31 januar 2014 (CET)


Razgovor:Knin

postaviti kad se nađu reference:
"Danas Hrvati čine 76.5 % stanovništva, a Srbi 20.8 %. U bivšoj Jugoslaviji općina Knin je brojala malo manje od 43.000 stanovnika. Popisom iz 2001. godine utvrđena je brojka od 15.190 stanovnika, međutim s obzirom da je prirodni priraštaj jedan od najvećih u Hrvatskoj, sada u njemu živi oko 16.000 stanovnika, od čega su velikim dijelom doseljeni Hrvati sa prostora iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Po dobnoj strukturi to je najmlađi grad u Hrvatskoj, jer veliki dio stanovnika čine mladi bračni parovi, omladina i djeca.
Prema popisu stanovništva, 1991. godine u Kninu je živio 12.331 stanovnik, 79% su bili Srbi, 20% Hrvati (ponajviše u Biskupiji i Potkonju) i 1% ostali.
U cijeloj općini (uključujući Knin) situacija je bila malo drugačija; 88% stanovništva su činili Srbi, 10% Hrvati i 2% ostali (uglavnom Jugoslaveni). Po popisu stanovništva iz 1991. godine, velika prijeratna općina Knin imala je 42.954 stanovnika i to:
* Srbi - 37.888 (88,20%)
* Hrvati - 3.886 (9,04%)
* Jugoslaveni - 502 (1,16%)
* ostali - 678 (1,60%)"


Razgovor:Konavle (Hrvatska)

stranica o općini Konavle u okviru stranica o gradovima i općinama u Hrvatskoj. Napravljena je i stranica o oblasti odn. regiji Konavle, pa nema potrebe unositi bespotrebne podatke na stranici o općini.--Rethymno (razgovor) 11:09, 20 novembar 2015 (CET)


Razgovor:Koncentracijski logor Kruščica

Tema članka je ustaški logor iz 1941. a ne rat u BIH.--AnToni(R) 19:45, 2 decembar 2021 (CET)

Teme o ratu u BIH nemaju veze s ustaškim logorom.AnToni(R) 00:00, 8 august 2023 (CEST)


Razgovor:Makarska

uklopiti kad se pronađu izvori.

Smatra se da je Makarska dobila ime prema obližnjem naselju zvanom Makar.

Makarska je smještena u Srednjoj Dalmaciji, na dodiru planine Biokova i Jadranskog mora. Nalazi se na 43° 17' 38" sjeverne geografske širine i na 17° 1' 20" istočne geografske dužine.
Grad Makarska zauzima središnji položaj u Makarskom primorju, ne samo zbog geografske lokacije, nego prije svega zbog ekonomskih i društvenih faktora koji su taj grad učinili drugom po veličini ekonomskom i demografskom okosnicom Srednje Dalmacije (odmah nakon Splita), zbog čega se za Makarsko primorje u zadnje vrijeme sve više koristi naziv Makarska rivijera.
Grad od unutrašnjosti oštro dijeli planina Biokovo (najveći vrh Sv. Jure, 1762m), a sa srednjodalmatinskim ostrvima Bračem i Hvarom, povezuje Jadransko more koje je upravo na području Makarskog primorja izmodeliralo neke od najljepših hrvatskih plaža.
Sam grad se smjestio u prirodnoj luci između dva poluostrva (Osejava i Sv. Petar). Flišna zona, između planine i mora široka je svega nekoliko kilometara, tako da će se grad širiti u dužinu, dakle prema istoku i zapadu, odnosno prema susjednim naseljima Tučepima i Krvavici.

Makarska ima mediteransku klimu. Prosječna zimska temperatura je oko 9°C.,a ljetna oko 25°C.

Makarska je po svom administrativnom uređenju grad. Članovi gradskog vijeća biraju se na lokalnim izborima. Na zadnjim lokalnim izborima (2005. godine) najviše glasova je osvojio SDP Hrvatske, zajedno sa svojim koalicionim partnerom Sinišom Srzićem, nezavisnim kandidatom. Gradonačelnik je dr. Marko Ožič-Bebek. Prema koalicionom dogovoru, nakon polovine mandata dužnost gradonačelnika trebao je preuzeti Dragan Srzić, prvi čovjek makarskog SDP-a, ali do toga nije došlo zbog prelaska dotad nezavisnog viječnika Siniše Srzića u HSLS Hrvatske. 17. maja 2007. godine sazvana je sjednica Gradskog vijeća od strane "Središnjeg državnog ureda za upravu", a na dnevnom redu je bila smjena dosadašnjeg gradonačelnika i imenovanje novog,
HDZ-ovog (HDZ Hrvatske) kandidata dr. Marka Ožić-Bebeka.
--Rethymno (razgovor) 13:27, 25 januar 2014 (CET)


Razgovor:Novi Marof

Novi Marof je gradsko središte u južnom dijelu Varaždinskoj županiji, u Republici Hrvatskoj, smješten 18 km južno od Varaždina i 56 km sjeverno od Zagreba, na 46:09N sjeverne širine i 16:21E istočne geografske dužine. Novi Marof nalazi se u kotlini koju sa jedne strane okružuje brdo Grebengrad,a s druge strane se nalaze rijeka Bednja i Kalnik.

=== 13. - 15. vijek: knezovi de Gereben ===
Prvi pisani spomen Novog Marofa vodi do isprave hrvatskog kralja Andrije II. Arpadovića  još 1209. gdje se u povlastici slobodnog grada Varaždina određuju granice posjeda i spominje "castrum Greben", utvrda na obroncima Ivanščice koja je danas sačuvana samo kao ruševina, a čiji su vlasnici bili kneževska obitelj Grdun de Gereben do konca 15. vijeka. Župa Mađarevo spominje se još 1334. godine u popisu župa Zagrebačke biskupije Ivana Arhiđakona. U susjedstvu Grebengrada nalazila se opatija Bela (dvorac je danas još uvijek sačuvan) templarskog reda vitezova Ivanovaca, te je između njih početkom 15. vijeka izbio krvav sukob.  Preuzimanjem grada od grofova Celjskih i vojskovođe Jana Vitovca sredinom 15. vijeka počela je 1467. gradnja samostanske crkve Blažene Djevice Marije u vlastelinskom trgovištu Remetincu (danas župna crkva Kraljice sv. Krunice, jedan od najljepših hrvatskih baroknih sakralnih objekata). Zbog nevjere, kralj Matija Korvin oduzeo je Vitovčevim sinovima Jurju i Ivanu 1488. godine vlastelinstvo te ga darovao svom nezakonitom sinu Ivanišu. Tada je, na početku dugogodišnjih i stalnih provala Turaka u ove krajeve, Ladislav Hermanffy de Gereben, slavonski podban i ugarski podpalatin, povratio vlastelinstvo svojih predaka. Bio je to posljednji izvorni grebenski vlastelin, te se njegovom smrću   godine ugasila ova stara velikaška porodica.
=== 15. - 18. vijek:  Batthyany ===
Do posjeda grebenskog vlastelinstva došao je pred kraj 15. vijeka Baltazar Batthyany, čime je udaren temelj moći ove porodice u Kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji. Vlastelinstvo je stotinu i pedesetak godina, uz manji prekid za uzurpacije od strane bana Nikole Frankopana 1621.i 1622. godine, zadržala porodica Batthyany. Udajom Elizabete Batthyany za Jurja Erdödya vlastelinstvo je sredinom 17. vijeka prešlo u posjed grofova Erdödy. Kraj srednjovjekovnog castruma nije poznat, ali utvrda svakako više nije u funkciji početkom 18. vijeka budući da se 1712. godine spominje kao ruševina ("...diruti castri Greben...") u kaptolskim izvještajima.
=== 18. - 20. vijek: Patačići i Erdödyji ===
Prvi historijski spomen Novog ladanja (Novi maroff), 1666. godine, vezan je uz ime kavalerijskog časnika Nikole III. Patačića, a ono je bilo omiljeno obitavalište njegovog sina baruna Baltazara II. Riječ je o istom onom koji je utemeljio "Društvo vinskih doktora", odnosno nadaleko poznatu "Pintu". Patačići su novomarofsko dobro posjedovali stotinjak godina, a od 1776. vlasnicima se spominju grofovi Erdödy, koji su Novi Marof napustili 1923. Grofovi Erdödy su u 18. vijeku proširili i obnovili postojeći jednospratni dvorac s perivojem. Grofica Lujza Erdödy, velika dobrotvorka utemeljila je u selu Možđenec, nedaleko Novog Marofa, privatnu bolnicu za pomoć lokalnom stanovništvu, koja je djelovala od 1890. do 1917. godine. Porodični dvorac je kupila država te je u njemu 1926. svečano otvoreno Državno lječilište za plućne bolesti (djeluje od 1925.) koje djeluje i danas kao Specijalna bolnica za hronične bolesti Novi Marof. Kroz Novi Marof je 1886. godine prošla željeznička pruga.

Dobar geoprometni položaj Grada Novog Marofa, koji je nedavno obogaćen izlazom s autoputa Goričan - Zagreb, infrastrukturna opremljenost i razvijen poduzetnički duh, rezultirali su razvojem privrednih djelatnosti ovog područja. Tako na području Grada djeluje više od stotinjak većih, srednjih i malih firmi, dok se zanatstvom i malim poduzetništvom bavi oko 300 privrednika. U današnjem Novom Marofu zaposleno je oko 3.700 radnika, od čega 40% u industriji, gdje su zastupljene sljedeće grane: građevinska "Termika", "Komunalac" d.d.), drvna ("Bor" d.d , "Lipa" d.d. ), tekstilna ( "Varteks denim proizvodi d.o.o.") industija. Pored industrije, značajan je broj zaposlenih malom i srednjem poduzetništvu (transport, proizvodnja i građevinarstvo) te u zdravstvenom sektoru.

* Mirko Rački - slikar
* Ivan Rabuzin - slikar
* Franjo Klopotan - slikar
* Josip Kopjar - svećenik
* Blaženko Lacković - rukometaš

Najznačajniji spomenici kulture:
* Grebengrad - ruševine srednjovjekovnog utvrđenog burga Grebengrada iz 13 vijeka. Danas izletište s planinarskim domom.
* Bela - spomenički kompleks s dvorcem, perivojem i ostacima stare utvrde, gdje je sahranjen i nekadašnji vlasnik imanja znameniti pripadnik hrvatskog narodnog preporoda Metel pl. Ožegović. Danas još uvijek neobnovljen.
* Novi Marof - Kasnobarokno-klasicistički dvorac grofova Erdödy-Novomarofskih u Novom Marofu s početka 18. vijeka, u zaštićenom perivoju površine 13,7 ha. Danas bolnica.
* Remetinec - Gotičko-barokna samostanska crkva Bl. Djevice Marije, Kraljice Sv. Krunice iz 15. vijeka s kapelicom Sv. Antuna, spomenik nulte kategorije. Crkva je danas obnovljena.
* Madžarevo - župna crkva Sv. Vida i Jurja, sagrađena 1824. godine u klasicističkom stilu.
* Oštrice - kapela Sv. Florijana i Sebastijana, barokna građevina iz 18. vijeka.

* OŠ Novi Marof
* Osnovna glazbena škola Ivan Padovec
U planu su izgradnje škola u obližnjim naseljima Remetinec i Ključ.

* Kulturno umjetničko društvo "Marof"
* Mladi za Marof - udruga mladih
--Rethymno (razgovor) 16:05, 18 februar 2015 (CET)


Razgovor:Oprisavci

u tabeli Općina Oprisavci odstupa od podataka na sajtu DZS Hrvatske, jer je poslije popisa 2001. godine naselje Kupina izdvojeno iz općine Oprisavci i priključeno općini Velika Kopanica.--Rethymno (razgovor) 12:48, 12 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Ploče

molba: postavite reference i izvore, i više u skladu sa bosanskom leksikom. Unaprijed hvala--palapabosnia 20:34, 25 novembar 2011 (CET)


Razgovor:Poreč

stanovništvo Grada Poreča odstupa od oficijelne tabele na sajtu DZSH, jer je poslije popisa 2001. iz sastava grada Poreča izdvojena općina Tar-Vabriga.--Rethymno (razgovor) 14:10, 14 juli 2014 (CEST)


Razgovor:Preseka (Hrvatska)

u tabeli općina Preseka odstupa od podatka na zvaničnoj stranici DZSH jer je poslije popisa 2001, naselje Hruškovica izdvojeno iz općine Preseka i priključeno gradu Vrbovcu.--Rethymno (razgovor) 16:08, 11 decembar 2014 (CET)


Razgovor:Primorsko-goranska županija

Kod mene se lokacijska karta ovako prikazuje. Čini mi se da ne radi zato što je ... Je l' ovako kod sviju ili je nešto do mog preglednika? Ako jest problem generalno, onda treba zamijeniti s nekom manjom... -- Srđan 📣  17:01, 23 novembar 2015 (CET)

Meni je tako na Firefoxu, a na Chromiumu prikaže tačke fino (raspoređene), a sliku ne.--سلام - C3r4r2d2 17:14, 23 novembar 2015 (CET)

:Nije baš najbolje rješenje. Opatija pobjegla na pučinu...--سلام - C3r4r2d2 17:16, 23 novembar 2015 (CET)


Razgovor:Runovići

dodati kad se pronađu izvori.
"

Runovići su smješteni u zaleđu planine Biokovo, koja se strmo izdiže iznad Jadranskog mora, nadaleko nadvisujući Makarsko primorje, Zagoru i Hercegovinu.
Runovićki zaseoci nanizani su duž južnog ruba Imotskog polja. Ispred sela vijuga rijeka Vrljika koja nestaje u ponoru na dnu polja, da bi u Tihaljini izbila iz brda, vodopadom se sručila u dolinu i s novim imenom nastavila svoj tok prema Neretvi. Runoviće obilježava sredozemna klima. Zime su kišne i blage, a ljeta vruća.

Runovići imaju dugu i burnu historiju. U rimsko doba ovdje je bilo naselje Novae, negdje na pola puta između Salone i Narone. Za vrijeme  ratova u 17. vijeku između Turske i Venecije stanovništvo se razbježalo, najviše u primorje, da bi se u 18. vijeku, pod vlašću Venecije, a potom Austrougarske, doselilo i umnožilo. U to doba oskudno se živjelo od žita i sitne stoke, a često je harala glad. Pred kraj 19. i u 20. vijeku sadi se duhan i uzgaja loza. Te kulture, uz kukuruz, donedavno su bile osnova života. No to nije bilo dovoljno, pa se odlazilo na sezonske radove u Hercegovinu, na školje, u Slavoniju.
Masovnije migracije u prekomorske zemlje, najviše u Ameriku, počele su uoči prvog svjetskog rata, da bi se kasnije nastavile u nekoliko valova. Najdalekosežnije posljedice ostavila je migracija šezdesetih i sedamdesetih godina 20. vijeka, kada su ljudi iz Runovića, kao i iz drugih krajeva, krenuli na rad u Zapadnu Evropu, najviše u Njemačku. Zahvaljujući zaradama tih migranata-gastarbeitera, kako su ih popularno nazivali, osjetno se poboljšao standard i izmijenio način života u selu.
Runovićani su mahom učestvovali u Domovinskom ratu 1991.-1995. godine, a 11 mladih ljudi dalo je svoje živote za slobodnu Hrvatsku.
Prema popisu 2001. godine selo je imalo 2.023 stanovnika, što je znatno manje nego 1971. godine kada ih je bilo 2.598. Ljudi je sve manje zato što su mnogi iselili u inostranstvo i u druge krajeve Hrvatske, najviše u Zagreb, Split i Osijek. Od pedesetih godina migraciju je pospješivalo masovno školovanje, o čemu svjedoči podatak da je preko 300 Runovićana završilo fakultete i više škole.
Najstarija, u život sela duboko ukorijenjena, kulturna i duhovna institucija je crkva Gospe od Karmela, sagrađena 1869. godine, sto dvadeset godina nakon što je utemeljena runovićka župa. Osnovna je škola otvorena tek 1937. godine, a nova moderna školska zgrada sa sportskom dvoranom sagrađena je nedaleko crkve podno brežuljka Kamenje. Stari kameni mostovi natkriljuju rijeku Vrljiku i njenu pritoku Jarugu, na kojima više nema nekadašnjih živopisnih i bučnih mlinica.
Runovićani su ponosni na svoj nogometni klub "Mračaj", iz kojeg je poniklo nekoliko ponajboljih hrvatskih nogometaša. Posljednjih godina zapažene uspjehe postiže kajakaški klub koji je postao okupljalište mladih sportista.
Danas su Runovići urbanizirano naselje u lijepom prirodnom ambijentu, leđima naslonjeno na Mračaj i njegove obronke, a licem okrenuto polju. Nažalost, zbog iseljavanja i devitalizacije stanovništva, prirodni su resursi Runovića slabo iskorišteni. Poduzetni i vrijedni Runovićani raselili su se na sve strane svijeta, više ih je drugdje nego u selu. Ipak, mnogi se često vraćaju, obično za ljeta i blagdana, a ima i onih koji u Runovićima žele sabrati svoj život, vratiti se iskonu.
Budućnost Runovića u rukama je mladih ljudi koji će tamo ostati i graditi svoj život. Svi oni koji su otišli trebaju ih poduprijeti, a to će najbolje činiti održavajući vezu s rodnim selom, pomažući njegov razvoj i čuvajući kolektivni runovićki duh.

Privreda nije dosta razvijena, većina ljudi se bavi poljoprivredom. Mnogima to nije jedina djelatnost. Mladi u potrazi za poslom napuštaju Runović, što općina pokušava spriječiti davanjem raznih poticaja.
Veliku ulogu u privredi ima vinarija Imota kojoj većina ljudi iz Runovića predaje svoje dosta kvalitetno grožđe. U Runoviću je i pršutana Mijukić prom koja je dobila nagradu za najbolji pršut u Dalmaciji.
Obližnje brdo Mračaj se koristi za govedarstvo, a i za seoski turizam, no nije do kraja iskorišteno.

* spomenik Franji Tuđmanu - izradio Ante Ljubičić

* nogometni klub Mračaj
* košarkaški klub Mračaj"
--Rethymno (razgovor) 15:05, 1 februar 2014 (CET)


Razgovor:Sinj

uklopiti kad se pronađu izvori:
Kroz svoju burnu historiju Sinj je jedno vrijeme bio dio osmanlijske Bosne. Godine 1516., kako se čini, definitivno ga osvajaju Osmanlije. S vremenom je izgubio nekadašnju važnost, te se pretvorio u gradić na putu koji je iz Bosne vodio ka Jadranskom moru. Povratkom vlasti Mletačke Republike 1648. godine na Klis, Sinj zadobija staru važnost, jer stiče ulogu posljednje osmanlijske predstraže prema mletačkim posjedima. Nakon nekoliko neuspjelih pokušaja oslobađanja od turske vlasti, 25. septembra 1686. god. novi providur Girolamo Cornaro s oko 7.000 vojnika zauzima sinjsku tvrđavu. Zbog stalnog rasipanja domicilnog stanovništva iz Cetinske krajine mletačke vlasti nastoje primamiti stanovništvo iz zapadne Bosne i Hercegovine, što im i uspijeva. Najmasovnija seoba se zbila 1687. godine, pod vodstvom franjevaca iz samostana Rame.
--Rethymno (razgovor) 13:11, 27 januar 2014 (CET)


Razgovor:Solin

uklopiti kad se pronađu izvori.

Solin je prvotno postojao pod imenom Salona i bio je grčka kolonija osnovana u 3. vijeku p.n.e., a zatim i rimska. O salonitanskoj prošlosti postoji uistinu mnogo podataka i mogle bi se ispisati stranice, no da se shvati veličina Salone, dovoljno je reći nekoliko činjenica. Salona je bila upola velika kao najveći tadašnji grad Konstantinopolis. Bila je središte provinicije Ilirik, a kasnije i nadbiskupsko središte ovih krajeva. Salona je pala pod navalom Slavena i Avara u 7. vijeku, no još nije precizirana godina njenog pada zbog različitih dokaza. Još i dan danas traju iskapanja nekad veličanstvenog grada, koji je bio značajan i u starohrvatskoj i starokršćanskoj historiji. On se navodi kao mjesto prvih pokrštavanja Hrvata te se rijeka Jadro koja protječe Solinom navodi kao "hrvatski Jordan", u crkvi Sv. Petra i Mojsija je okrunjen hrvatski kralj Zvonimir, a kraljica Jelena Slavna je podigla dvije crkve, od kojih jedna još uvijek postoji iako je nekoliko puta uništena, ali svaki put obnovljena, te je najstarije marijansko svetište, te mjesto posjeta pape Ivana Pavla II. 4.10.1998.
Značaj Salone je upravo to što većina Salone nije pod Solinom kao što je to slučaj u drugim gradovima te se još mnogo toga nalazi pod zemljom samo zbog nedostatka svijesti ljudi i novca. No, nedavno je pokrenuta ideja da se pokuša staviti Salonu pod zaštitu UNESCO-a, u nadi da će se tako sačuvati zaboravljeno nacionalno blago.

Solin ima status grada i trenutno je 21. u Hrvatskoj po broju stanovnika. Vlast obnaša koalicija političkih stranaka HDZ, HB i HSP.

Solin se počeo snažno privredno razvijati u drugoj polovini prošlog vijeka. Nosioc doseljavanja stanovništva i pokretanja cijelog niza djelatnosti bila je proizvodnja cementa. U Solinu se nalaze dvije cementare tvrtke "Dalmacijacement", najvećeg proizvođača cementa u Republici Hrvatskoj.
Iako proklamirani zaštitnici okoliša, povremenim nepoštivanjem ekoloških propisa predstavljaju rizik za zdravlje okolnog stanovništva. Najveću ekološku opasnost pak predstavlja tvornica azbestnih proizvoda Salonit, smještena u solinskom naselju Vranjic, za čije se zatvaranje zalaže lokalna sredina. U istom je naselju smješteno i remontno brodogradilište "Viktor Lenac" te "Jadranska pivovara".
Također, u Solinu se nalazi i središte poslovne jedinice Ine za ovaj dio Dalmacije, koje se sastoji od administrativnog i skladišnog dijela te lučkog terminala za prekrcaj naftnih derivata.
Zbog blizine grada Splita ovdje su se smjestili i veliki prodajni centri, autosaloni i slični uslužno-trgovački objekti. Poduzetništvo u odnosu na okruženje nije snažnije razvijeno.
Turizam, koji zbog historijske baštine ima potencijala, praktički ne postoji.

Solin rast stanovništva kroz posljednjih stotinjak godina duguje različitim faktorima. U početku se radilo o priljevu stanovništva vezano uz razvoj industrije cementa u samom gradu. Grad je u tom periodu  narastao s par hiljada stanovnika na desetak hiljada stanovnika. U idućem periodu, od 80-ih godina 20. vijeka, cijena građevinskog zemljišta u Splitu tjera investitore da ulažu u stanogradnju u Solinu. Zajedno s gradnjom bespravnih obiteljskih kuća, na koju vlast zatvara oči, to dovodi do brojke od petnaestak hiljadaa stanovnika početkom devedesetih. Kako se i u samostalnoj Hrvatskoj nastavljaju isti trendovi, grad dolazi do 19 hiljada stanovnika po zadnjem popisu 2001. godine.
Naglo povećanje broja stanovnika u zadnjih 15 godina dovelo je do niza problema s infrastrukturom (s odvodnjom fekalija, u elektroenergetskoj mreži, s neuvjetnim saobraćajnicama i sl.) te s nedostatkom odgojno-obrazovnih ustanova. Ti se problemi u pojedinim djelovima rješavaju, ali nažalost presporo.

U Solinu se nalaze dvije osmogodišnje osnovne škole: "Don Lovre Katić" na Bilankuši, u centralnom dijelu grada te "Vjekoslav Parać" u Sv. Kaju, zapadnom dijelu Solina. U rubnim gradskim naseljima nalazi se nekoliko područnih, četverogodišnjih škola. U izgradnji je osmogodišnja osnovna škola na Arapovcu, u naselju Priko vode.
U gradu nema srednjih škola.

U Solinu djeluju mnogi ansambli i kulturno-umjetnička društva: mažoretkinje, gradska muzika "Zvonimir", muška klapa "Vokalisti Salone", ženska klapa "Tamarin", pučki pivači "Gospe od otoka", brojne druge ženske i muške te mješovite klape, folklorno društvo "Salona", mandolinski orkestar "Ad Libitum" i još drugih. Od 2005. u Solinu se održava i međunarodna izožba karikatura. U gradu postoje javna knjižnica, izložbena galerija, kino dvorana, a kulturne se aktivnost često odvijaju i na otvorenome, posebice u Gradini.
Solinjani mogu s pravom reći da žive u sportskom gradu. Gotovo je 10% stanovništva registrirano u profesionalnim ili amaterskim sportskim klubovima, što iznosi preko 1500 stanovnika.
--Rethymno (razgovor) 12:22, 28 januar 2014 (CET)


Razgovor:Soljani

kad se pronađu izvori:

Soljani se nalaze na jugu Vukovarsko-srijemske županije, u općini Vrbanja, te sa okolnim selima spada u područje Cvelferije. Najbliža veća mjesta su Županja koja se nalazi sjeverozapadno od Soljana i udaljena je 28 km, te Brčko u BiH koje se nalazi zapadno od Soljana i udaljeno je 18 km.

U vrijeme Rimskog Carstva na ovim prostorima pružala se glavna rimska cesta koja je vodila prema Sirmiumu. U historijskim mapama na ovom području ucrtano je mjesto Saldis, a to je bila stanica preko koje se dopremala sol iz Tuzle.
Prvi put se naziv Soljani (Sauly, Sali possesio 1329.) spominje u papinskim kolonalnim aktima. Zanimljivo je da se u različitim vremenima od Rimljana, preko Srednjeg vijeka pa sve do danas na području ovog sela javlja uvijek ime koje potječe od riječi sol: saldis-sauly-sali-zafalava (mađarski).
U srednjem vijeku na području Soljana se uvijek pominje nekoliko posjeda, gotovo uvijek i naseobina. Među njima svakako je najvažniji "Zeuzdenreue possesio" 1364. ("Zvjezdani grad"), čiji ostaci temelja postoje i danas s opkopima uz rijeku Studvu. Pominje se da je postojalo čak 10 manjih naseobina uz rijeku Studvu koji su pripadali Morovićima, velikaškoj obitelji koja je izumrla u 15. vijeku. Prvi popisi stanovnika na ovom području vođeni su 1754.godine i to je vodila Morovićka župa kojoj su tada Soljani i okolna sela pripadali. Prema tom popisu Soljani imaju 46 bračnih parova i 175 vjernika za pričest (ne broje se djeca koja nisu primila svetu pričest). To je bio katolički popis. Prvi cjeloviti podaci o stanovništvu čuvaju se u Pečuhu u biskupskoj arhivi, a govore da su Soljani 1767. godine imali 35 domova, 344 osobe, 67 bračnih parova, 252 osobe koje primaju Sv.pričest, te 111 krizmanih. Tada su popisana i imena i prezimena stanovnika.

Nagli razvoj Soljana počeo je u prvoj polovini 18. vijeka i trajao je do 1. svjetskog rata. U tom su se periodu počeli graditi stanovi (u Srijemu bi rekli salaši). Stanovi su po veličini i uređenosti označavali snagu i bogatstvo zajednice. Do prvog svjetskog rata Soljani su imali oko 85 stanova. Najbolji stanovi u selu tada su bili Galović stanovi. Izgradnjom stanova razvijalo se pčelarstvo, stočarstvo i voćarstvo. Od voća su se najviše sadile šljive. U tom razdoblju u selo dolaze "drotari" i "pendžeraši". Drotari su migrirali iz Slovačke za boljom zaradom. "Pendžeraši" dolaze također iz Slovačke, iz pokrajina Trenčin i Trnava, a oni su stavljali stakla na prozore (tur. pendžere) i zbog toga dobili takvo ime. Potomci ovih grupa ljudi i danas žive u Soljanima.

Početke školstva mjesto bilježi i prije osnivanja mjesne škole. Naime, pojedini su učenici već 1780. god. išli u Drenovačku trivijalnu školu. Škola u Soljanima utemeljena je 1830. godine kao pučka učiona s jednim učiteljem, a početkom 20. vijeka prerasta u četverorazrednu školu. Prvi učitelji u školi bili su Ivan Špoljar i Andrija Vujić (rodom iz Soljana). Godine 1853. selo je imalo 60 kuća s oko 500 stanovnika, a u školu je išlo oko 50 učenika. Godine 1987. počela je gradnja nove škole u Soljanima koja djeluje i danas s oko 250 učenika.

Soljani i okolna sela pripadali su župi Drenovci. U župi drenovačkoj održavale su se mise, krštenja, upisi u matičnu knjigu. Drenovci su dobili crkvu 1797. godine, pa su ih tada prozvali dekanijom za ovih 9 sela. Soljani su postali samostalna kapelanija 1899. godine, kada je došao i prvi svećenik u selo, a zvao se Mato Pavić. Te godine samostalne kapelanije postali su također i Gunja, Račinovci, Strošinci, Đurići, Jamena. Godine 1917. sve su se župe odvojile i postale samostalne.
Župna crkva sazidana je 1809. godine na mjestu negdašnje drvene crkve. Godine 1925. u slavu 1000 godina hrvatskog kraljevstva, u Soljanima i Vrbanji održala se veličanstvena proslava.

U Soljanima djeluju dva kulturno umjetnička društva. To su KUD "Slavonija", koje njeguje slavonska kola i običaje, te slovački KUD "Andrija Pekar", koje njeguje slovačke pjesme i plesove.
Od ostalih udruga aktivni su: ŠRU "Štuka", Udruga žena "Poticaj", DVD Soljani i Lovačka udruga.

U selu postoji samo jedan sportski klub, i to fudbalski: NK "Slavonija" koji je osnovan 1933. godine pod nazivom ŠD "Zora" i nije imao značajnijih uspjeha do danas. Sada se takmiči u I. kantonalnoj fudbalskoj ligi Vukovarsko-srijemskog kantona.--Rethymno (razgovor) 14:31, 30 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Splitsko-dalmatinska županija

Podaci su vjerovatno stari, te ih treba obnoviti i referencirati, jer se ne zna za koji period je ovo sastav skupštine. --AnToni(R) 12:26, 25 novembar 2015 (CET)


Razgovor:Šibenik

da promijenim broj stanovnika grada jer je u tabeli dat zajedno sa općinom Bilice, koja je izdvojena u samostalnu tek poslije popisa 2001.--Rethymno (razgovor) 15:20, 4 januar 2014 (CET)Završeno.--Rethymno (razgovor) 15:31, 4 januar 2014 (CET)