Razgovor:Bosanski jezik/Arhiv 1

==Neće ovako ići==
Korisnik broja 8...je promijenio neke dijelove teksta itd. Naravno-svaki je tekst podložan izmjenama, dapače-one su dobrodošle. No, ovakvog tipa nisu.
Radi se o tipičnoj jezičnoj srpštini umotanoj u imbecilni nacionalizam. Zašto ? Riječ "poglavito" ne znači "uvelike", nego isto što i rusizam "prvenstveno", ili prije svega- pa ju je Maretić propisao kao pravilnu-i u čemu je bio u pravu. Ako tko želi preferenciju rusizama, pravo mu bilo, no onda neka slobodno krene u vaseljene, vaspostavu, opštine, sačinjavanja i sl. Iako bos. jez. nije zadovoljavajuće standardiziran, jasno je da mu je većina hrvatskih riječi koju je jugosrpski režim proganjao (tisuća, povijest, tjednik, ..) dio vokabulara. To se odnosi i na strašno "poglavito". Velik dio hrvatskih riječi nije dio bosanskog vokabulara (suvrst, izvlastba, sredotočba, gipka postojanost, protimba, oblikoslovlje, sućina, tjelesnina, tko, prispodoba, prijekid, općeporabni,..)-no, te se riječi ne upotrebljavaju u tekstu.
Drugo je piskaranje o pitanjima etnogeneze koje pokazuje jedino glupost i neinformiranost (kao i, opet, srpštinu- ne smiej biti značajka, nego samo karakteristike. Pa-GDE SI SE DEO, MOJ "BOŠNJAKU", DA MI SOLIŠ PAMET O VASKOLIKOM SRPSKOM (MOŽE I BOSANSKOM)-OPŠTEVASELJENSKOM JEZIKU KOJI UPOTREBLJAVAJU STANOVNICI CRNIH RUPA I OSTATKA SVETA. GDE BEJAŠE, BELOSVECKI HOŠTAPLERU ?)
Dakle- dobrodošle su izmjene, no ovakve budalaštine (tuljane-budala dolazi od abdal, abd-rob, Božji rob) ne. Sikter i ćibe. Ne petljaj mi se oko nogu, srpčiću mali. Mir Harven 21:00, 10 Nov 2004 (CET)

Zamolio bih autore članka o bosanskom jeziku da se ne služe propagandnim sredstvima i neargumentovanim tezama. Također bih skrenuo pažnju, da nema potrebe u ovoj temi obrađivati teze koje govore o osporavanju Srba i Hrvata bosnakog jezika, jer nije relevantno za temu, isto kao ni jezik kojim govore Eskimi, ili šta oni misle o bosanskom. Srbi govore srpski, Hrvati hrvatski, Bošnjaci bosanski. Sve drugo je domen politike i kampanje koja se vodi u zadje vrijeme s ciljem da se ospori bosanski jezik.
Primjetna je također i zbunjenost, strah ili dilema autora koji je pisao spomenutu propagandu jer se on podsvjesno ne odriče bosanskog a istovremeno govori o stavovima Hrvata.
Npr. kaže da nema sumnje kako je "bošnjački" naziv preovladavao navodeći Matiju Mažuranića koji kaže kako se u Bosni eglenisao bošnjački. Ja bih mogao navesti bar 20 izvora iz tog perioda koji tvrde suprotno, čak i od autora koji nisu Bošnjaci, a koji kažu da je naziv bio bosanski a da se bošnjački gotovo i nije upotrebljavao.
Napominjem, da ime jezika nema veze sa nekakvim pretenzijama, to je pitanje isključivo historijske utemeljenosti naziva i tradicije koja se očuvala evo do danas.
Tako da se autor članka nema čega plašiti, jer bosanski ne ugrožava hrvatski ili Hrvate, sve drugo je jeftini politički sadržaj, a samo miješanje u nečiju kulturu, predstavlja nedostatak iste.
Dakle, teme o tome kako su se Bošnjaci nazivali, šta Hrvati misle o tome isl. nisu relevantne za članak.
Iako je još bilo dosta spornih sadržaja nisam htio sve izbrisati, da ne bih naveo autora da imama nešto protiv njega.
Anonimac
--------------------------------------------------------------------------------
Dodatak> primjedbe o "poglavito" i drugim hrvatskim izrazima je ne razumijem niti ih govorim, pa prema tome ne trebas se tome cuditi! Apsurdno je da je clanak o bosanskom jeziku napisan na hrvatskom!
Ja nisam poglavito preveo kao "uvelike", nego uglavnom. Ti ocito ne znas citat, neo znas ismijavati i iznositi neistine i dnevno-politicku propagandu koju mogu citati u zagrebackoj stampi.
Dosta si prepotentan i nekulturan, savjetovao bih ti da diskutujes na civilizovan nacin.
Emir Arven
Barem o riječi "poglavito" ja se slažem sa Emirom. Možda jeste pravilna ali ipak nikad je prije nisam čuo niti su, ja mislim, večina Bošnjaka. Zašto se nemože zamijeniti sa "uglavnom"? Asim Led 22:18, 10 Nov 2004 (CET)
-----------------------------------------------------------------------------------
Sada sam detaljno procitao ove uvrede, prepotentnog gospodina, koji me naziva srpcic, koji vrijedja "bosnjake" isl.
Ne znam da li ima ikakvih sankcija za ovakvo ponasanje, ali i ako nema, onda tvoje rijeci dovoljno govore o tebi. Da ti Bog da pameti i ljudskosti da ljepse zboris.
Sto se tice bosanskog vs hrvatskog.
Bosanski jezik je nas moral i kultura, mi ga govorimo s lahkocom i merakom, nije nam stran ni sarafciger ni gimanizija, a vala ni bubreg, carsaf, dimija. Hrvatski s druge strane je ustogljen, ispresjecka, s pokusajima uvodjenja novokomponovanih rijeci koje nikada nisu postojale>
Vojnik-Vojak
Demobilizacija-Razvojacenje
Merak-Nema prevoda :)
Rahatluk-Nema prevoda :)
Helikopter-Zrakomlat
Trotoar-Nogostuup, nevjerovatno da i ovo postoji
Kondom-ne bih ovom prilikom prevodio

Takodjer u zadnje vrijeme primjetna je germanizacija hrvatskog, s cjepkanjem subjekta enklitikama, se, je>
"Predsjednike je Sjedinjenih Drzava Dzordz Bus rekao..."
Dakle pokusaj da se kao u njemackom, gl. glagol stavi na zadnje mjesto, dok enklitika prepolovi subjekat, pa ti sad skontaj sta je pisac htio da kaze, dok ne cujes cijelu recenic

netreba se sad o Hrvatskom ovdje raspravljati... Asim Led 22:32, 10 Nov 2004 (CET)
--------------------------
Uredu necemo o hrvatskom. Medjutim clanak je napisan na hrvatskom i sa hrvatskom namjerom da kaze kako je "nedvojbeno upotreba naziva bosnjacki u 19. st. bila rasirenija, sto nema veze sa istinom", naveo sam citat iz prednaslova prve Biblije u kojoj se spominje bosanski govor iz 1831. godine, u mome clankku koji sam prepavio.
Izbrisao sam cinjenice koje osporavaju kontinuitet Bosnjastva i navodne navodne diskonekcije izmedju Bosnjana i Bosnjaka.
Bosnjak nije turska rijec nego bosanska.
Radi se o jednom narodu, to smo mi. To nisu dva razlicita naroda. Mi smo potomci Bosnjana. Sto se to nekome ne svidja i sto hoce da kaze kako to nije to nego to je onako kako napisu hrvatski historicari, onda grijesi.
Uporno se u clanku govori o stavovima Srba i Hrvata o bosanskom jeziku, kojima nije mjesto ovdje (potom se objasnjavaju teze, za koje M.H. nakon iscrpnog obasjnjenja kazu kako nisu bitne, a one su upravo trik koji on primjenjuje, jer ih napise, pa kaze kako to i nije bitno),
Onda bismo mogli pozvati upomoc i Turke koji govore o bosanskom jeziku, ili Engleze ili historicare od N. Malcolma do Envera Imamovica.'''
-----------------------------------------------------------------------------------------
U nastavku dajem povelju o bosanskom jeziku u kojoj su objasnjene tendencije srba i hrvata u osporavanju naseg imena i jezika.

1. Bosanski jezik jeste jezik Bošnjaka i svih onih koji ga pod tim imenom osjećaju svojim.
2. Korištenjem naziva bosanski jezik Bošnjaci slijede nominaciju svoga jezika čiji se kontinuitet može pratiti od bosanskog srednovjekovlja do danas, a koji je bezbroj puta potvrđen u upravno pravnim spisima, narodnim govorima, bošnjačkoj usmenoj i pismenoj književnosti te u različitoj literaturi na slavenskim i drugim jezicima.
3. Bez obzira na slična ili različita mišljenja o zajedničkom i posebnom u standardnim jezicima nastalim na temelju srednjojužnoslavenskog dijasistema – a koji čini glavninu južnoslavenske jezičke zajednice – smatramo da je u svakom od narodnosnih tokova riječ o jeziku koji Srbi odvajkada nazivaju srpskim, Hrvati hrvatskim, a Bošnjaci bosanskim.
4. Manipuliranja nazivom bosanski jezik u političke svrhe - kojih je u pojedinim razdobljima prošlosti Bosne bilo; uporedo s manipulacijama imenom bošnjačkog naroda – kao ni upotreba ove sintagme u regionalnom značenju, ne dovode u pitanje vjerodostojnosti korišćenja ovog naziva kod Bošnjaka u narodnosnom smislu.
5. Istrajavajuci na upotrebi historijskog imena za svoj jezik, Bošnjaci u Bosni i Hercegovini i šire ne ugrožavaju ničija prava niti prisvajaju nešto što im ne pripada. U tom smislu, korišćenje naziva bosanski jezik ne uključuje nikakvu težnju ka unifikaciji i unitarizaciji na prostoru Bosne i Hercegovine.
6. Pokušaji da se Bošnjacima umjesto historijski potvrđenog te u praksi usvojenog naziva bosanski jezik nametne bošnjačka nominacija jezika, predstavljaju politiziranje koje je posljedica preživjelog a neprevladanog srpskog i hrvatskog paternalizma i negiranja bošnjačke nacionalne samosvojnosti.
7. Ističući legitimno pravo da svoj jezik nazivaju njegovim historijskim i u narodu ukorijenjenim imenom, Bošnjaci podržavaju jednaka prava drugih naroda i u Bosni i Hercegovini i šire, a smatraju dobrodošlim lingvistička istraživanja i zalaganja u kulturi koja će omogućiti naše bolje upoznavanje i međusobno uvažavanje.
Potpisnici Povelje pozivaju političke predstavnike, vjerske prvake, kulturne djelatnike i sve sudionike javne riječi, a naročito radnike na svim razinama obrazovanja da podrže te u praksi zastupaju i provode načela iznesena u ovom dokumentu.
Sarajevo, 21. 3. 2002.
__________________________________________________
Potpisnici Povelje
Ahmet Aličić, Nijaz Alispahić, Azra Begić, ?enana Buturović, Mustafa Cerić, Ibrahim Cedić, Srebren Dizdar, Enes Duraković, Fedrida Duraković, Nijaz Duraković, Ibrahim Festić, Šaćir Filandra, Muhamed Filipović, Lamija Hadžiosmanović, Sabira Hadžović, Rešid Hafizović, Hadžem Hajdarević, Adil Hajrić, Senahid Halilović, Irfan Horozović, Dževad Hozo, Ahmet Hromadžić, Muhamed Huković, Meliha Husedžinović, Omer Ibrahimagić, Nedžad Ibrišimović, Mustafa Imamović, Dževad Jahić, Ibrahim Kajan, Dževad Karahasan, Enes Karić, Ibrahim Kemura, Zilhad Ključanin, Ibrahim Krzović, Enes Kujundžić, Tvrtko Kulenović, Džemaludin Latić, Amir Ljubović, Munib Maglajlić, Rusmir Mahmutćehajić, Emina Memija, Teufik Muftić, Hasnija Muratagić - Tuna, Jasmina Musabegović, Sadudin Musabegović, Zaim Muzaferija, Fehim Nametak, Muhamed Nezirović, Enes Pelidija, Midhat Riđanović, Abdulah Sidran, Adnan Silajdžić, Avdo Sofradžija, Abdulah Šarčević, Arif Tanović, Ilijas Tanović, Elbisa Ustamujić, Esad Zgodić, Jusuf Žiga.

Koliko vidim-povelju su potpisali i Jahić i Riđanović-koji je pokopao prethodnika u "Totalnom promašaju". Čudan neki moralni integritet (o znanstvenom da ne govorimo) potpisnika.
http://www.album.co.ba/prezentacije/html/prez_guma19.htm
Evo svega na okupu-svih odgovora, da se ne petljam:
Pogrješno. To (bosanski i bošnjački) je ključno i bitno pitanje, jer spada u kategoriju sociolingvistike, kao i u prikazu hrvatskog ili srpskog jezika na bilo kojoj wiki. Ili-bosanskog na engleskoj wiki: http://en.wikipedia.org/wiki/Bosnian_language To je ključna stvar, jer jezik ne pada s Marsa, i prešućivanje vodi jedino u zatrovane odnose.
Ako se misli na mene, moj je stav isti kao Katičića i Brozovića: nema nikakvog pravog razloga da se jezik Bošnjaka zove bosanski, a ne bošnjački. No- nitko nema pravo Bošnjacima osporiti pravo da svoj jezik zovu kako žele. Također-nitko nema pravo osporiti Hrvatima i Srbima pravo da taj jezik zovu kako žele- a to je, u ovom slučaju-bošnjački. Ovdje su argumenati, a, realno-protuargumenata NEMA. http://www.bhdani.com/arhiva/134/t344a.htm . Za dodatak- i Lehfeldt i Nelkowsky su, sa svojim srpsko-hrvatskim, propali pod perom Marija Grčevića: http://www.ids-mannheim.de/prag/sprachvariation/publik.htm

http://www.openbook.ba/izraz/no13/13_vedad_spahic.htm
NEKI METODOLOŠKO-HISTORIJSKI ASPEKTI PROUČAVANJA BOŠNJAČKE KNJIŽEVNOSTI AUSTROUGARSKOG PERIODA
............odnosne stilske formacije (u obzoru našeg interesa to je poglavito romantizam) unutar ...
l Džanko, Muhidin, Bašagić, neobjavljeni rukopis monografije..
http://www.mediaonline.ba/mediaupit/clanak.html?sifra=7907
SVIJETLE I TAMNE STRANE MEĐUNARODNE ZAJEDNICE U BIH: NEMOĆ SEDME SILE
Amra Kebo
.....Istovremeno, ured visokog predstavnika sa Ešdaunom na čelu, potiho sprovodi reforme, poglavito onu na objedinjavanju carinskog sistema. ..Mir Harven 23:54, 10 Nov 2004 (CET)
---------------------------------------------------------------------------------------------
Mir Harven kaze> "Ako nisi čuo- pa, uči. Jezik se uči. Ma ti si, klinjo, blento."
---------------------------------------------------------------------------------------------
Emir Arven odgovara> Tebi bih savjetovao da nastavis izmisljati rijeci, poput NOGOSTUPA ILI VOJARNE. Jezik se izmislja, ne?! A historija se prepravlja, lazima, naravno!

Da, tupko-jezik se IZMIŠLJA. Shakespeare (jel' uoće znaš tko je to- evo ti informacije na hrvatskoj wiki, ako nisi znao-http://hr.wikipedia.org/wiki/William_Shakespeare ) je izumio oko 1.000 riječi. Primitivcima je to smiješno. Nimalo čudno. Mir Harven 00:58, 11 Nov 2004 (CET)
        Emir> Uredu, onda imas pametnijeg posla!
Koliko vidim dobro baratas rusizmima. U bosanskom jeziku oni nisu strani, kao ni germanizmi, turcizmi, arabizmi, wela havle uporna covjeka?!

Nisu, i u tom je razlikovna značajka bošnjačkog (kao i srpskog) jezika spram hrvatskog. No, normirani jezik funkcionira po načelu ovako-a ne onako. To znači da je jezično siromaštvo misliti da se može upotrijebiti organizovati i organizirati. Kako reče Antun Barac- za sve postoji baš jedna prava riječ. Mir Harven 00:58, 11 Nov 2004 (CET)
     Emir>Ti si izgleda neki saljivdzija!
Dakle, kao sto si vec sam rekao za sta se zalazes (pored uvreda, koje su ocito tvoj nacin argumentacije), mislim da bi ovo bilo dovoljno da se stavi zabrana na dalje editovanje ove teme, dok malo ne ohladis glavu.
A je li, koji je tebi sejtan dosao, pa si se nakacio na bosansku stranicu? Je li te to korijeni vuku, ili zal za domovinom, mozda cak i ljubav prema dobrim Bosnjanima?

Ja pišem o svemu, pa i o bošnjačkom jeziku. Pišem o Valentinovoj gnozi, o Dostojevskom, o neadekvatnosti kompjutorske paradigme u objasnidbi svijesti i procesnoj fizici.Zanima te ? Pa, evo-http://hr.wikipedia.org/wiki/Procesna_fizika . Ako je netko analfabet, to je njegov problem. Mir Harven 00:58, 11 Nov 2004 (CET)
   Emir>Vidio sam vec da si se vinuo u visine! Prepotencija ti udarila u glavu, da jos
     u njoj imas malo materijala, bilo bi ti bolje!'''
Akademik Abdulah Sidran je govorio o ovoj temi na Dnevniku kod Senada Hadzifejzovica.
Evo sad mi pade na pamet, da bih mogao ove tvoje pamflete poslati na "promatranje" (ne mislim psihijatrijsko, mada ni ono nije iskljuceno), nego na lingvisticku analizu.

Ja mislim d apijandura-akademik piše i govori srpskim jezikom i nema prava beknuti o jeziku o kojem nema pojma. Što taj čoban zna o neurolingvistic, arealnoj lingvistici, povijesnoporedbenom jezikoslovlju, o jeziku Hrvata u NiH koji je bosanski ? I za koje je bosanski samo redgionalni hrvatski, nešto kao dalmatinski ili slavonski ? Što taj alkos zna uopće o tom ? Mir Harven 00:58, 11 Nov 2004 (CET)
    Emir> Nazvati Sidrana, coban i to od covjeka koji potice iz tog miljea ili
    ciji korijeni sezu do "pastira" ili "cuvara cetveronoznih travojedaca", koje li
    ironije?!'''
Kao sto vidis, medju potpisnicima Povelje, mnoga znacajna imena bosanskog jezika, ovo bi bila odlicna tema za analizu. Hrvatsko konstantno nametanje, nastavak agresije na drugi nacim!

Jah, vidim ta imena. Jedan Ladan ili Katičić vrijedi kao cijela bulumenta na n-tu potenciju. Mir Harven 00:58, 11 Nov 2004 (CET)
K'o sto rekoh ranije, da ti Bog da malo pameti, i naravno vise kucnog odgoja.

Ćibeeeeeeeeeeeee Mir Harven 00:58, 11 Nov 2004 (CET)
    Ne razumijem ove Indijanske poklice, zaista! Koji je to jezik? Da nije beee ili
       muuuu?!'''
Emir Arven
----------------------------------------------------------------------------------------------

1. Rekli smo već da najstarija svjedočanstva o upotrebi imena Bosna datiraju jos iz polovine desetog vijeka, kod Porfirogenita. Rekli smo takođe da je to ime starije od tog svjedočanstva, čak i da je predslavensko, ali na nauci je da dalje traga ka osvjetljenju ovog problema.
2. Veliki broj dokumenata, svjedočanstava i drugih činjenica sačuvano je iz vremena bosanskog Bana Kulina, posebno je zabilježeno mnogo predmeta sa bosanskim nazivom: bosanski vez, bosanske mahrame, bosanske sablje, bosanski ćilimi, nakiti bosanske izrade. Ovdje se nećemo upuštati u detalje.
3. Bosanski muslimanski pisci, u osmanlijskoj epohi, pišu na stranim jezicima: turskom, arapskom i persijskom, ali su svoj maternji jezik redovito nazivali, i to bilježili , kao "bosanski".
4. Od vremena Kulina Bana, preko vremena vladavine Turaka i do naših dana, stvarna je i bogata narodna lirika i epika, koju su sakupljali i bilježili kasniji istraživači. I sve je to stvarano na bosanskom jeziku. Jedan od skupljača je bio i već pomenuti Mehmed-beg Kapetanović.
5. Konstantin Filozof s kraja četrnaestog vijeka spominje, pored ostalih, i "bosanski jezik"
6. Ninski biskup u Peri pisao je 1581. godine jednom fratru "bosanskim jezikom".
7. Jedan od najstarijih pomena bosanskog jezika nalazimo 1436. u Kotoru, gdje se u zapisniku o otkupu neke djevojčice od strane kotorskog kneza kaže da je ona "bosanskim jezikom djevena".
8. Prvi bosanski pisac, Matija Divković, ostavio nam je bogato djelo bosanskim jezikom napisano, a bosanskim jezikom su pisali i mnogi njegovi savremanici iz sedamnaestog vijeka. Duvanjski biskup fra Pavle Dragičević 1735. godine piše da u Bosni ima "devet svećenika koji se pri vršenju sloužbe božje ispomažu bosanskim jezikom".
9. Bosanski jezik spominje i znameniti putopisac Evlija Čelebija (17. vijek), a spominje i bosanski riječnik M. H. Uskufije.
10. Prvi naš gramatičar Bartol Kašić (Pag 1575), koji je umro u Rimu 1650, kao rođeni čakavac zalaže se za zajednički jezik kod južnih Slavena i napominje da bi to trebalo da bude bosanski jezik. (Rim 1640)
11. Isusovac Jakov Miklja (1601 - 1654) ističe da je od svih jezika "bosanski jezik najljepši".
12. Hrvatski pjesnik Andrija Kačić - Miočić (1704-1760) prevodio je sa latinskog i italijanskog "na bosanski".
13. Bosanski jezik spominje i Matija Antun Reljković (1732-1798).
14. Mula Mustafa Bašeskija u svom "Ljetopisu" tvrdi da je Mula Hasan Nikšićanin govorio "pola turski pola bosanski". ...
16. Hercegovački srpski prvaci, na primjer Prokopije Cakaralo, traže od Alipaše Rizvanbegovića da se za vladiku postavi "čovjek vičan bosanskom jeziku", a vođa hercegovačkog ustanka Pero Tunguz znao je govoriti: "Razumi me, čovječe, bosanski ti govorim"!
18. Gramatika bosanskog jezika izdana je za potrebe škola i izdao ju je Frane Vuletić, a štampala bosanska vlada 1880. Bila je u upotrebi do 1911, ali je od 1908. promijenila ime u "Gramatika srpsko-hrvatskog jezika".
19. Franjevci su 1894. otpisivali M. P. Desniću da ne govore srpski, "nego bosanski". ...
23. I naši pisci dvadesetog vijeka, iz Bosne i van nje, govorili su o bosanskom jeziku. Tako, na primjer, Petar Kočić kaže na pojave germanizacije: "Germanizacija dovodi do varvarstva prema našem velikom, silnom, sjajnom i slobodnom bosanskom jeziku... To nas, kao stare i dobre Bošnjake mora boljeti, jer je naš jezik i u najstarijim vremenima bio neobično lijep, mnogo ljepši i narodniji i od jezika u istočnim srpskim zemljama koji se tamo razvijao pod uticajem vizantijske kulture i grčke sintakse".
24. O bosanskom jeziku su se najbolje izražavali i čuveniji ljudi od pera, kao sto su bili Aleksandar Belić i Isidora Sekulić. Posebno je u tom pogledu interesantan Belićev rad "Bosanski jezik i stil".
Teško bi bilo nabrojati sve važne primjere koji govore o postojanju i ljepoti bosanskog jezika. Knjige se o tome mogu napisati, samo od primjera van muslimanskog kulturnog kruga, a o muslimanskom kulturnom krugo da i ne govorimo. Kulturni i javni radnici, pisci i stručnjaci za jezik iz tog, muslimanskog kruga, uradiće to i bolje i stručnije od mene. Ja sam spomenuo samo nekoliko primjera koji nisu ni najvažniji ni najbolji. Tek da naznačim temu, u skladu sa svojim skromnim znanjem i zadatkom koji sam sebi dao. " ...
(BOSNA, BOŠNJASTVO I BOSANSKI JEZIK, Zbornik referata sa Osnivačke skupštine Matice Bošnjaka.
Izdavač: MATICA BOŠNJAKA u saradnji sa izdavačkom kućom "BOSANSKA RIJEČ - DAS BOSNICHE WORT", 1993.
Štampa: Grafički zavod Hrvatske, Zagreb)
------------------------------------------------------------

Ovaj jadni popis koji se povlači valjda godinama je suprotan intencijama autora: pokazuje da je "bosanski" ništa do hrvatski idiom, jer su ga rabili Hrvati-ponajviše- kao oznaku za regionalni idiom (štokavski, ili štokavski ikavski, kako je već rečeno). To je jezik HRVATA, i samo jedna regionalna oznaka-poput SLAVONSKOG ili DUBROVAČKOG. Ti "dokazi" znače upravo suprotno- DA, AKO SE GLEDA POVIJESNO, JEDINO HRVATI IMAJU "TAPIJU" NA TO IME JEZIKA. I TO KAO POKRAJINSKO,A NE NACIONALNO.

Osim toga, jedan citat je lažan. U to doba je djevojka mogla biti "divena", a ne "djevena" (maksimalno-"děvena"). Uz to da ti izrazi, kao što je već rečeno, u grčkom i drugim ne prave razliku između pojmova bosanski i bošnjački, a što je ovdje bitno. Dosta glumatanja. Hrvati jezik zovu hrvatskim, a ne hrvaćanskim. Srbi srpskim, a ne srbijanskim. Rusi ruskim, a ne rusijskim. Mir Harven 01:17, 11 Nov 2004 (CET)
----------------------------------------------------------------------------------------------
Ovo sto ti kazes je glupost. Kazes da su ga "rabili" hrvati ponajvise, a ja kazem da su ga rabili i Bosnjaci katolici izmedju ostalog. Evlija Celebija, opasan neki hrvat, jel de? Adem i Hava su isto bili Hrvati, je li tako i imaju pravo od postanka svijeta da imenuju sve jezike "idiomatski"! A Prokopije je bio hrvat i-p-o, zar ne?
Citirat cu za kraj>
-Isusovac Jakov Miklja (1601 - 1654) ističe da je od svih jezika "bosanski jezik najljepši". -
Ma decko, hajde oHladiiii!!!! Lupas ko Maksim po diviziji! Pored ocitog dokaza, dajes kao neko svoje vele-hrvatsko objasnjenje, Tudjman bi bio nadasve ponosan! a Smiljko pogotovo. Jel on ono govorio da se Stari Most sam od sebe srusio il da su ga vanzemaljci pogodili, slucajno.
Ovo me podsjeca na nedavnu situaciju u Bosni, kada su neki hrvatski ministri priznali krivicu za kriminalne radnje, onda su se nasli vele-branioci-hrvatskih interesa, koji su rekli, da taj koji je prizno zapravo nije znao sta govori kada je priznavao krivicnu i da su za sve krivi medjunarodni kolonizatori i Pedi Esdaun.
--------------------------------------------------------------------------------------------

Historijat upotrebe imena "Bosanski jezik" izvan bošnjačko-muslimanskog kulturnog kruga

OK, red je da moderatori kažu svoje. Iz tekstova koje sam dao, razvidno je sljedeće:
1. da je napomena o tome da hrvatski i srpski lingvisti smatraju da je primjerenije bošnjačko od bosanskog imena potkrijepljeno i važno, jer spada u ključne razloge nepriznavanja imena jezika i izvan BiH i u BiH. Mogu se Bošnjaci muslimani postaviti na glavu-to je činjenica, i prešućivati ju je bijeda. To je nužno spomenuti, kao npr. Deklaraciju o jeziku u tekstovima o hrvatskom i srpskom.
2. da je ime bošnjačko za jezik Bošnjaka povijesno bar jednako utemeljeno kao bosansko, a sudeći po Gudževiću- i jedino nazočno. Bosanskog jednostavno-nema među Bošnjacima.
3. da su pojedine tobože problematične riječi (poglavito itd.) nazočne u bošnjačkom leksiku, te da je tekst o bosanskom jeziku napisan i na bosanskom jeziku (onako kako je definiran).
Izvan ovoga ne vidim ništa do histeriziranja ignoranata. Očekujem jasan stav o tome, pa će sukladno tomu uslijediti i daljnji tekstovi (možda dogovor o nekim spornim temama, a u nemogućnosti dogovora- prestanak s moje strane). Mir Harven 01:32, 11 Nov 2004 (CET)

Evo, članak je trenutno zaštićen. Vračeno je na tvoju zadnju izmjenu osim riječ "poglavito". Oslobodit ču zažtitu kasnije kad se situacija smiri (Osim ako E.B. i Pingos to urade prije mene). Asim Led 02:10, 11 Nov 2004 (CET)
-----------------------------------------------------------------------------------------
Ovo je najbolji dokaz onoga sto citavo vrijeme tvrdim, i zato smatram da ovaj covjek ne bi smio poput Sagolja, siriti lazi i neistine, koje su pretenciozne i jednostrane, skrojene u odajama podjele Bosne i Hercegovine izmedju Srbije i Hrvatske.
Mislim da je vrijme da moderatori kazu svoje.
Mislim da bi najrealnije bilo ukloniti kompletan clanak i iznova napisati iskljucivo cinjenice vezano za jezik, leksiku, strukturu, dijalekte itd. a demagogiju o "bosnjackom jeziku" i bosnjackoj naciji ostaviti patoloskim egoistima i nacionalistima za neke druge forume.
-------------------------------------------------------------------------------------------
OK, slazem se sto je stavljena zabrana, ali se ne slazem zasto ste osavili upravo one stavove o kojima smo se sporili?
Ostavljeno je M.H. pisanje, koje je on "razvidno" i naveo, u jednoj umotanoj verziji negiranja bosanskoga jezika.
U nastavku>
Prof. dr. Werner Lehfeldt, slavistika, Göttingen, Njemačka: Za mene je nesumnjivo da postoji bosanski jezik. To proizlazi iz moga uvjerenja da svaki narod ima pravo obilježavati jezik kojim se služi onako kako on drži ispravnim. Smatram potpuno razumljivim da osobito muslimanski stanovnici Bosne i Hercegovine nisu više spremni upotrebljavati za svoj jezik naziv "srpskohrvatski" ili "hrvatskosrpski", jer u tom nazivu oni sami bivaju istovremeno negirani, iako dijalektalnu osnovicu zajedničkoga jezika štokavaca, za kojim je težio Vuk Karadžić, treba tražiti upravo u Hercegovini. Naziv "srpskohrvatski" ili "hrvatskosrpski" za jezik muslimanskih stanovnika Bosne i Hercegovine, Bošnjaka dakle, danas je utoliko nepodobniji ukoliko se u Hrvatskoj odnosno Srbiji upotrebljavani standardni jezici sve više udaljuju od bivšega "srpskohrvatskog" odnosno "hrvatskosrpskog" jezika. Što se tiče definicije bosanskoga jezika, držim se stava Senahida Halilovića u Pravopisu bosanskoga jezika (Sarajevo 1996, str. 6). Prema njemu je bosanski jezik materinski jezik Bošnjaka i drugih naroda Bosne i Hercegovine, kao i onih koji žive izvan ove zemlje ako oni prihvataju bosanski jezik kao svoj jezik. Bitno je, i ja to veoma pozdravljam, da Bošnjaci ne zahtijevaju da bosanski jezik postane iskljucivo njihovom "svojinom" nego da namjeravaju govoriti i pisati jezikom zajedničkim svim ostalim narodima njihove zemlje. Da li i koliko će se ova želja moći ispuniti zavisi u prvom redu od toga jesu li Srbi i Hrvati u BiH spremni prihvatiti ovu "ponudu" i, dalje, od toga kako će izgledati norma i uzus bosanskoga jezika. Ja zato mislim da bi forsirano "bošnjakiziranje" bosanskoga jezika pridonijelo otuđivanju Srba i Hrvata u BiH od ovoga jezika tako da bi Bošnjaci tada ostali sami s bosanskim jezikom. Teško je nekomu ko ne živi u zemlji korektno ocijeniti sadašnju jezičnu situaciju u BiH. Moje predstave o tome zasnivaju se isključivo na lektiri bosanskih novina i časopisa koji se mogu kupiti u Njemačkoj. Time je obuhvaćena samo jedna oblast primjene jezika - druge oblasti ostale su mi nepristupačnima. U svakom slučaju, čine mi se važnim sljedeća zapažanja: U brojevima novina i časopisa iz BiH, koje sam do sada analizirao - Ljiljan, Oslobođnje, Dani - nisam mogao ustanoviti tragove forsiranoga "bošnjakiziranja", osobito nikakve forsirane primjene tzv. turcizama. Fonem h se u njima također ne upotrebljava ni svuda niti konsekventno tamo gdje bi mu prema kodificiranoj normi bilo mjesto. Čak je i Alija Izetbegović upotrijebio u jednom intervjuu lako umjesto lahko i sl. Osim toga, primijetio sam da naporednost "srbizama" i "kroatizama" u jeziku novina, poznata iz vremena prije 1990. god., i dalje živi, iako se pojedinačni članci u ovome veoma razlikuju. Ovi zaključci bi se još morali provjeriti obimnim istraživanjima. Čini mi se, dakle, da se u jezičnoj supstanci do sada malo što izmijenilo. Bosanski jezik je znatno manje "bošnjakiziran" no što je hrvatski jezik "kroatiziran" i srpski jezik "srbiziran". Izgleda, ipak, da ce bosanski jezik tokom vremena dobiti samostalnu, nezamjenljivu fizionomiju i to jednostavno zbog toga što se hrvatski i srpski jezik sve više od njega udaljuju. Nastala je neobicna situacija: oba naroda, koja su "srpskohrvatskome" jeziku dala svoje ime, ne žele više imati posla s tim nevoljenim djetetom i prepuštaju ga jednom trećem narodu o čijem imenu se nikako nije vodilo računa pri nazivanju jezika do raspada Jugoslavije.
----------------------------------------------------------------------------------------------
      Mislim da biste trebali vratiti moju verziju u kojoj sam izbrisao
   sporne stavove ili ukinuti kompletan clanak. Emir Arven.
Molio bih objasnjenje od moderatora?
Zasto je ostala M.H. verzija, kada smo se oko nje sporili. U toj verziji protura se teza o bosnjackom jeziku i svemu onome o cemu sam ranije pisao.
Ja naravno, namjeravam proslijediti navedene tekstove na dalju analizu, ali dotad bih vas zamolio da ne preferirate ni jednu verziju. Najbolje je da ponistite clanak ili da vratite na skracenu verziju clanka, bez spornih teza.

Ostala je ta zbog toga sto je to bila zadnja verzija prije ovog edit-rata. Postoje jos dva administratora pa kad se oni vrate mozda ce jedan od njih imati bolju ideju ali za sad clanak je zasticen. U meduvremenu umjesto da samo zamjenis ogroman dio teksta pokusaj napisati ovdje nekakav realan kompromis spornih sekcija.

Ja ne vjerujem da Mir Harvenov clanak "negira" postojanje Bosanskog jezika i smatram da je sasvim nepotrebno poceti edit rat o dobrom tekstu. Bilo kako, sad je kasno ovdje gdje ja zivim pa necu moci ostati prijavljen jos dugo. Alahimanet. - Asim Led

:Postoje dvije stvari koje bi želio da pojasnim: Moderatori na Wikipediji nisu "visoki predstavnici" da bi davali konačan sud o konfliktnim verzijama ili da bi davali odobrenje za bilo kakav člank. Tu su da spriječe vandalizam i da se bave tehničo-administrativnim stvarima koje korisnicima olakšavaju učešće. Cjelokupna zajednica treba da ima glasa u oblikovanju članaka (i naš glas je jednak svakom drugom), što me dovodi do druge stvari a to je da Wikipedija na bos. jeziku još uvijek nema tu "zdravu" kritičnu masu korisnika.

:Asim je bio u pravu kada je vratio članak na poslijednju verziju prije "edit-rata", jer je to običaj na Wikipediji. Ako nađeš neki članak za koji misliš da je pristrasan i koji nakon tvoje izmjene izaziva edit-rat, onda ga obilježi stavljajući  na članak i argumentiraj šta ne valja na stranici za diskusiju. Vjerujem da je Mir Harven u pravu što se tiče riječi "poglavito". Kada sam prvi put listao kroz Halilovićev pravopis, bio sam iznenađen koliko su mi se bosanske riječi činile strane (što je i prirodno jer sam odrastao u sistemu koji je marginalizirao takve izraze).

:Spor oko nepristrasnosti članka, Neutralno Gledište, Lista kontraverznih tema sadrže osnovne stvari, dok je NPOV članak na en. Wiki puno iscrpniji. Samo vas molim da se 1)Držite dalje od ličnog vrijeđanja 2)Kanite generalizacija koje nisu relevantne. Moje mišljenje oko "poglavito" sam naveo gore. Ako misliš da Mir Harvenov doprinos člaku na neki način negira bosanski jezik Emire, navedi specifično dijelove koji su sporni i objasni zašto su sporni. Znači princip je da se iznesu svi stavovi, rame do ramena - Poenta NPOVa.

:I usput za sve, pogledajte početnu stranicu en. Wikipedije: Članak o Sarajevu je današnji "Featured Article" E.B. 05:15, 11 Nov 2004 (CET)

Drago mi je da je ova bura u čaši vode razjašnjena. Mislim da nije loše ponoviti nekoliko stvari, da ne bude zabune:
1. priče o negiranju bos. jez. su, naravno, glupost (nije ovo Serbian cafe). Činjenica je da smatram da je primjerenije
ime bošnjački mjesto bosanski (to nisam nikada ni krio), no, i to da smatram da se ti stavovi ne mogu nametati Bošnjacima, kao ni obratno. U hrvatskom se taj jezik zove bošnjački, dok ga Bošnjaci zovu bosanski. Ovaj tekst (glavni članak) je pisan na bosanskom (npr. na leksičkim dijelovima nisu upotrijebljeni oblici koji nisu dio bosanskog standarda- tko, kemija, što, ...Upotrijebljeni su, naravno, oblici koji su bili proskribirani, pa ih netko doživljava kao strane: povijest, tisuća, manipulirati,....
2. no, važnije od ove ili one riječi je generalna vizura, a to je ono po čemu je bosanski jezik zanimljiv i izazovan sa sociolingvističke strane. Činjenica je da ga ni dosadašnje preskripcije nisu osvijetlile. Naime- u prikazu nekog jezika je nužno navesti neke ekstralingvističke faktore (npr., u slučaju hrvatskog političku propast Zrinskog i Frankopana 1671, što je uvjetovalo nestanak interdijalekta; srpsko nametanje u obje Jugoslavije. U srpskom otpor srpske građanske klase i svećenstva reformi Vuka Karadžić i početke velikosrpske ideologije na jezičnom planu). Za bosanski su zanimljive sljedeće točke-a to je najzanimljivije, a ne ova ili ona riječ:
*inzistiranje na stupnju razlika od hrvatskog ili srpskog nije glavni kriterij za bit jezika. Još je Brozović 1971 rekao da čak i da postoji i formalna skoro istost (kao kod jednojajčanih blizanaca) – ništa ne mijenja na činjenici da je volja nekoga naroda glavni kriterij za priznavanje jezika, jer je on medij komunikacije jedne, i baš te- a ne neke druge nacionalne zajednice
*i bošnjački lingvisti (još više običan narod), a najviše srpski protivnici jezika Bošnjaka (pod bilo kojim imenom- sve je to srpski, zna se) inzistiraju na velikom postotku tzv. turcizama. Pažljivije proučavanje pokazuje da je postotak turcizama mali, skoro nikakav. Nešto veći nego u hrvatskom, ali ograničen osim na vjerski život, najviše na obiteljski krug (amidža, daidža,..). Opet, Brozović je rekao: riječi dolaze, riječi odlaze, važna je gramatička struktura. U sadašnjem bosanskom ima daleko veći broj germanizma, a kamoli anglizama, nego turcizama. To je važan problem, i to koji valja razmotriti.
*treće je prijelom nastao iseljavanjem 1878 i kasnije. Nestalo je orijentalnoga utjecaja i na tom duhu većinski odgojene inteligencije. Dovoljno je pogledati jezik pisaca iz razdoblja oko 1840. ili 1870., i onaj iz 1930. ili 1950. Ne radi se samo o pritisku srbizama, nego naglom nestajanju turcizama. Ako ih je prije bilo (od oka) oko 30% u tekstovima, spali su na manje od 1%. To je velika promjena kojoj je posvećeno malo pažnje.
*nakon tih nekoliko misli, važno je napomenuti sljedeće: iako se slažem s dijelom Riđanovićevih primjedbi, osobno mislim da su Isaković, Jahić i Halilović obavili dobar posao. Riđanović je u situaciji da od drveta ne vidi šumu. Stvar nije u tome da se bosanski razlikuje od hrvatskog i srpskog (iako će to prirodno uslijediti)- nego da slijedi svoj put. Tamo gdje se preklapa s hrvatskim (ili srpskim), time nije manje autentičan. Dakle, procedura bi bila oformiti reprezentativan korpus (korpusna lingvistika), i to bošnjačkih pisaca koji su pisali na bosanskom (tu prednost treba imati usmena književnosti i stariji naraštaji). Pisci kao Izet Sarajlić nisu reprezentativni jer su pisali na srpskom. Uz korpus, kao i dijalekatska istraživanja, mislim da može biti oblikovan tekstovima utemeljeni bosanski jezik- iako se, predviđam, neće jako razlikovati od ovoga propisanoga od Halilovića i Jahića.
Daleko je važniji nemar, nepostojanje lektora i sl. Ili- standardni jezik nije prodro u medije, gdje i dalje vlada «srpskohrvatski». Koji su uzroci toga nemara, može se objašnjavati s više faktora, no nešto je očito: jezik koji je vladao u BiH tijekom SFRJ je bio srpski. Taj «srpsko-hrvatski» o kojem govore (sada neki već pokojni) strani slavisti, zagovornici Jugoslavije i srpske dominacije u njoj- u cijelosti je srpski jezik ijekavskog izgovora, od fonetike, preko morfologije do sintakse. Da ne ostane apstrakcija: u fonetici, to je propisani dvoslogovni izgovor jata (di-je-te), a jednoslogovni (d'jete); u morfologiji, u tvorbi riječi (sa- (savremeno, saglasnost,..), Vitlejem/Betlehem, ekavski oblici (prevod, prevoz,..-a ne prijevod, prijevoz)); u sintaksi dakanje («Da li imaš ?» prema «Imaš li ?») itd.
Dakle, u medijima i dalje vlada srpski ijekavski koji mnogi, zbog pranja mozga školovanjem, misle da je «pravi bosanski». Taj pravi bosanski je (uz manje modifikacije) jezik Vuka Karadžića, Petra Kočića, Alekse Šantića, većeg dijela opusa Jovana Dučića,..To po svom idiomu uglavnom nije jezik Safveta Bašagića, Hasana Kikića, Maka Dizdara, Meše Selimovića (za ovo sam već rekao da treba pažljivije proučiti njegov stil), Dževada Karahasana. Možda je najbolji primjer tip jezika u Dževada Karahasana. To je, otprilike, bosanski standard. Nije ni proučen prosvjed Isakovića i Dizdara 1970 i 1971 protiv srbizacije jezika u BH (dok se tu i tamo nađu Isakovićevi protesti zbog hrvatskih mijenjanja tekstova (ko u tko i sl.)- iako taj njegov tekst niti je najvažniji, a moglo bi se dovesti u pitanje bar pola teksta. No-to je druga priča).
I dalje, nekim čudom, vlada ideja da je «s-h»- tj. srpski ijekavski autentičan bosanski jezik. E- nije.  Mir Harven 11:30, 11 Nov 2004 (CET)
-----------------------------------------------------------------------------------------------
Objasenje za izbrisane sadrzaje
1) "poglavito"-Ova riječ se ne nalazi u pravopisu bosanskog jezika od S. Halilovica (14.12.1995.) Ova riječ nije karakteristična za bosansku leksiku jer je niko ne upotrebljava, a jezik je sredstvo za komunikaciju, a ne političke pretenzije.
2)budući da je vjerski faktor bio glavnim samodefinirajućim elementom u odnosu spram susjednih Hrvata, Srba i Crnogoraca, jezik je, uz etničko-kulturne tradicije, silom povijesnih zakonitosti ostao tek sekundarnim razlikovnim čimbenikom. Istina, to se može reći i za Srbe i Hrvate iz BiH, jer iako su, posebno Hrvati, sudjelovali u standardizaciji nacionalnoga jezika (niz rječnika i filoloških djela poteklih iz provincije Bosne Srebrene)- činjenica je da su nacionalni jezici Hrvata i Srba oblikovani u Hrvatskoj i Srbiji, a ne u Bosni i Hercegovini. U situaciji vjersko-narodnosne polarizacije i isprepletenosti, šanse Bošnjaka (koji još nisu riješili ni pitanje vlastitoga identiteta, niti imena toga identiteta), bile su minimalne, a manevarski prostor skučen
-čimbenik, također je riječ koja nema veze sa životom, a pogotovo ne sa bosanskim jezikom
-vjerski faktor bio glavni samodefinirajući faktor kod Bošnjaka. Ovom rečenicom se želi reći da su Bošnjaci nastali jučer, a ne od prije 1000 godina.
Također se navodi:
"koji još nisu riješili ni pitanje vlastitoga identiteta, niti imena toga identiteta"
Ovo nije tačno, jer su nam drugi rješavali pitanje identiteta, a svaki Bošnjak, je znao ko je i šta je sa vrlo jasnim stavom o identitetu.
Dokaz u nastavku:
Spor izmedju Srba I Hrvata, Josip Ljubić, Zadar 1895.

Kad se Bosna I Hercegovina iz stoljetna sna prenula u

život, pohitaše Srbi i rekoše Bošnjacima:

«Amo k nama, vi ste Srbi!

Kad to opaziše Hrvati, pohitaže i oni rekoše Bošnjacima:

«Ne k Srbima, već k nama, vi ste Hrvati!»

Ali, Bošnjaci nijesu bili lude. Prije nego što bi se odlučili

ili na desno ili na lijevo, prohtjelo im se vidjeti da li je ta

hitnja bratska ljubav ili šta drugo, pa kad vidjevši o čemu

se radi, tad jednostavno, logično, sasvim logično dođoše do

zaključka: Ni amo, ni tamo, već svak za se.

Evo logike kojom se poslužiše:

Kad se Hrvati i Srbi smatraju kao dva naroda, a jezik

im je isti, zašto ne bi i mi, kad govorimo kao oni,

bili treći narod?

Kad Srbi i Hrvati kažu da ne mogu da budu isti narod

jer su im dva imena, zašto ne bi i mi, kad nam je ime

sasvim drugačije nego njihovo, bili treći narod?

jer nisu nad njima u prošlosti isti kraljevi vladali, zašto ne

bi i mi, kad smo vlastite narode imali, bili treći narod?

jer su jedni pravoslavci, a drugi katolici, zašto ne bi i mi,

kad smo muhamedanci, bili treći narod?
Poenta je ta da sve ovo nije relevantno za temu, jer nema veze sa bosanskim jezikom niti strukturalnim karakteristikama, leksičkim karakteristikama.
Kao što M.H. reče: Hrvati imaju pravo na "bosanski" i to kao regionalni pojam, i to je njegovo nastojanje.
Npr. Zasto je cititrao pjesmu iz alhamijado knjizevnosti koja ima u naslovu pridjev hrvatski?
Kada bi se u clancima citirale pjesmice, clanak ne bi licio na clanak, ali ako vec hoces i tako mozemo mi svasta nesto citirat!
-------------------------------------------------------------------------------------------
Predosmansko i osmansko razdoblje
1) To, što veći dio tih jezičnih spomenika nije formalno integriran u korpus bosanske pismenosti- nije previše relevantno, jer je nijedan jezik ne nastaje niotkuda
Zasto navodis nesto sto nije relevantno? Zato jer zelis da naglasis kako jezicki spomenici nisu dio bosanske pismenosti, nego hrvatske?
2)"Proces islamizacije rezultira u stvaranju posebne narodne skupine, koje će vremenom promijeniti spektar imena. Prije no što prijeđemo na prikaz jezičnih osobenosti..."
-Prvo propagandi o postanku Bosnjaka nije mjesto barem na ovom clanku, jer je tema> Bosanski jezik.
-Drugo islamizacija nije stvorila poseban narod. Bosnjani su samo nastavili kontinuitet.
-"Islamizacija" nije adekvatan termin, jer su Bosnjani vecinom, dobrovoljno prihvatili islam i nije bilo prisile u prihvatanju islama, sto svjedoci i Ahdnama o slobodnom propovijedanju katolicanstva u Bosni.
3)
Sadašnji bošnjački narod je od sredine 19. vijeka prošao kroz niz faza imenovanja i preimenovanja (Turci, Turci Bošnjaci, Hrvati/Srbi muslimani, Jugoslaveni muslimani, Muslimani), da bi na koncu stoljeća konačno prevladalo bošnjačko nacionalno ime za pripadnike islamske vjeroispovijesti koji su izvorni govornici nekoga dijalekta koji pripada srednjejužnoslavenskom dijalekatskom sistemu.
-Dakle, uporno pises o tezi koja nema veze sa temom!
Ja sam dao alternativnu recenicu>
Bošnjaci su od sredine 19. vijeka prošli kroz niz faza imenovanja i preimenovanja što je bilo uslovljeno između ostalog i nametanjima i pretenzijama susjednih naroda, ali i samog komunističkog režima (npr. Ante Pavelić-muslimani kao "hrvatsko cvijeće", potom nemogućnost samoopredjeljenja u prvih dvadeset godina Titove Jugoslavije, potom Muslimani sa velikim M), da bi na kraju stoljeća konačno prevladalo bošnjačko nacionalno ime.
4)
jer drugi naziv implicira da se radi o zemaljskom, državnom jeziku- što nije slučaj, a i odaje aspiracije Bošnjaka za dominacijom (bar u tom pogledu) u cijeloj BiH
Naziv bosanski nista ne implicira, sto ti tvrdis!
5)
Glavna nemogućnost racionalne rasprave leži u tome što je turska riječ "Bošnjak" zamijenila staru"Bošnjan(in)"- ali u suženom značenju. Prije je Bošnjanin označavao bilo kojega žitelja Bosne, dok se ime Bošnjak odnosi na samo jedan segment populacija, islamizirano stanovništvo. Zbog toga je naprosto nemoguće iz starijih vrela izvesti bilo kakav jednoznačan zaključak, jer se samo ime upotrebljavalo u drugačijim društveno-etničkim okolnostima
-Opet se iznose neistine ili neutemeljene teze, koje ponavljam nemaju veze sa temom!!!
6)
Nesporno je da je u 19. stoljeću zabilježeno da je većinski naziv za jezik u Bosni bošnjački (npr. po svjedočanstvima Matije Mažuranića "...u Bosni se bošnjački eglendiše"), a pojavljuje se i ime bosanski (npr. u crnogorskim muslimanskim izvorima).
-Ovo je vec preslo sve granice. Naveo sam povelju o bosanskom jeziku. Naveo sam Antine argumente! Dakle, radi se o neistini!!!
--------------------------------------------------------------------------------------
Rekao si i ovo u diskusiji:
DA, AKO SE GLEDA POVIJESNO, JEDINO HRVATI IMAJU "TAPIJU" NA TO IME JEZIKA. I TO KAO POKRAJINSKO,A NE NACIONALNO.
Ja potpuno razumijem tvoje frustracije, i teznje da gore navedenu tezu umotas u clanak!
Pored ove tvoje teze koju potkrepljujes sa>
19. stoljeću zabilježeno da je većinski naziv za jezik u Bosni bošnjački (npr. po svjedočanstvima Matije Mažuranića "...u Bosni se bošnjački eglendiše"),
Trebao bi onda dodati i sve cinjenice iz: Historijata upotrebe imena "Bosanski jezik" izvan bošnjačko-muslimanskog kulturnog kruga + Cinjenice iz bosnjackih izvora, koje ja nisam navodio, nego sam prvo naveo djelo Ante Granica, za razliku od tebe koji citiras takodjer hrvatske izvore...
---------------------------------------------------------------------------------------
Pitanje za moderatore?
Da li cete sankcionisati ovakve stavove M.H., odnosno da li postoje sankcije, zabrana itd. ili
se i ja mogu sluziti uvredama, a da nemam nekih sankcija?!>
Pa-GDE SI SE DEO, MOJ "BOŠNJAKU", DA MI SOLIŠ PAMET O VASKOLIKOM SRPSKOM (MOŽE I BOSANSKOM)-OPŠTEVASELJENSKOM JEZIKU KOJI UPOTREBLJAVAJU STANOVNICI CRNIH RUPA I OSTATKA SVETA. GDE BEJAŠE, BELOSVECKI HOŠTAPLERU ?) Dakle- dobrodošle su izmjene, no ovakve budalaštine (tuljane-budala dolazi od abdal, abd-rob, Božji rob) ne. Sikter i ćibe. Ne petljaj mi se oko nogu, srpčiću mali. Mir Harven 21:00, 10 Nov 2004 (CET)


Razgovor s korisnikom:Bey~bswiki

Ukljucen sam u projekat Gornji Vakuf Portal. Tekstovi koje sam objavio i ovdje su iz moje arhive.

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Bey. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Bey~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:24, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:48, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Velika Srbija

Ja bi htjeo diskutirati sledece: "Protagonisti tih ideja nijekali su nacionalnu opstojnost Hrvata i Makedonaca". O kakvi makedonci ide rjec? Pre 1944 g. "Makedonac" je izklucivo regionalan pojam. Pre 1912 g. slavensko stanovnistvo Makedonije se oseca izklucivo kao Bugarsko (Vidite za to autenticni izvori). Posle okupacije Makedonije 1912. i 1918. povise od 400 000 izbeglici iz Makedoniju (Vardarsku i Egejsku), skoro citava inteligencija Makedonije se doseljavaju u slobodnoj Bugarsku. Pojam "Makedonci" tada je imao izklucivo regionalan smisao - kao Dalmatinci, Bunjevci i t.d.
Posle Prvog Svetskog Rata pojam "Bugarin" je bio sataniziran Srbima pa zato i Makedonci su koristili samo regionalno ime. (Da budesh Bugarin - to je bilo smrtna kazna).
Sama ideja o samostalnoj makedonskoj nacii je delo Srbima (Stojan Novakovic i t.d.) i delimicno Rusima. Srbi su saznali da ne mogu direktno asimilirovati slavenskog stanovnistva Makedonije pa zato su stvorili i tolerisali makedonizam kao pomocna ideologija - bolje Makedonci kao nacionalna pripadnost (srbizirani makedonci), nego Bugari. Ta (velikosrpka ustvari) ideja je bila posebno u upotrebi u pocetkom XX veka i posle 1941 godini. Posebna Makedonska nacija se je razvila pod srpski uticaj - posebno u toku i posle Drugog svetskog rata.
Vlado Chernozemski iz VMRO koji je ubio srpskog kralja Aleksandra Karadjordjevica 1934 g. i je saradjovao sa Hrvatima je bio Bugarin, lideri VMRO-a Ivan Mihajlov, Todor Aleksandrov (rodeni u Stip) su bili Makedonski Bugari, pre 1912 popuno i pre 1941 prioritetno Makedonci su imali Bugarska svest, a Makedonizam kao antibugarska politicka ideologija je bio samo manjnska teorija (Sam Krste Misirkov, koji kasnije je proglasen kao otac antibugarskoj makedonskoj naciji mnogu puta se je porekao i je pisao clanci da je to bila greska i da Makedonci ne treda se deliti iz ostalnih Bugara).
Ako neko pise o Makedoncima kao posebna nacija pre 1944 - on je upravo zrtva propagande Velike Srbije.
Sa postovanjem,
Anton Keckarov, Makedonski Bugarin.
Antone da nisi ti neki Hrvat slucajno? Sto se tice teksta imam jednu primedbu na kraju, i molio bih da se ispravi. Stoji da je ideja Velike Srbije i to u onim granicama koje je zamislio Seselj i pre njega neki drugi i danas dominantna u srpskim intelektualnim krugovima i ima veliko uporiste u birackom telu. Kao prvo nije dominantno vec jedva prisutno (ne morate da brinete i da stvarate atmosferu ugrozenosti). Kada su u pitanju radikali, oni imaju veliku podrsku u narodu, ali ne zbog tih granica (polovina glasaca i ne zna sta je njihov program), nego zbog loseg ekonomskog i socijalnog stanja u kojem se nalaza (misle da bi radikali smanjili kriminal i korupciju). Deo njihovih glasaca se slaze sa tim programom, ali njih je malo. Ako ovo korigujete mogao bi da bude dobar tekst.
Balša Bulatović

Potrebni su podatci o slici "Velika Srbija" (izvor, autorska prava i ostalo), jer to traže birokrati ne engleskoj wikipediji, kamo sam stavio tu sliku. Ako se ne osigura informacija, slika će biti uklonjana. http://en.wikipedia.org/wiki/Image:Velikasrbija.png Mir Harven 19:17, 19 februar 2006 (CET)

Stvarno vam je nizak kriterijum za izabrani --BokicaK 12:33, 6 mart 2007 (CET)

Što? -- Amer ZeherovićPoruka 12:40, 6 mart 2007 (CET)

:Ovom članku je potrebna jezička standardizacija, preuređivanje ili reorganizacija.
Proučite kako poboljšati članak ovdje, kliknite na link uredi i preuredite članak vodeći računa o standardima.
Da ne pričам da nema nijednog izvora. Nisam ćitao tekst daje od prvi par rečenica, tako da o pristrasnosti neću da pričam. --BokicaK 12:46, 6 mart 2007 (CET)

Ово је био изабрани чланак за Јануар 2005. године, дакле, веома давно... Можда да погледате како је изгледао чланак у том периоду? (da prebacim na latinicu) Usput, pisao sam ćirilicom jer sam malo surfao po Vašoj stranici. BTW. da li vam onaj šablon za izmjene (Vi imate 66.6%) računa svaku izmjenu sam? --Amer ZeherovićPoruka 12:53, 6 mart 2007 (CET)

Svejedno, morali ste ga ukloniti, ovo je samo bruka za vas. Malo sam proleteo kroz članak, zaista je više propagandistički članak nego enciklopedijski (ni na srpskoj vikipediji nije sve ružičasto u vezi ovog članka).
Šablon za izmene se valjda oslanja na Interiotov brojač izmena , a bot :sr:User:Spomenicaš svake nedelje updateuje broj izmena. --BokicaK 13:04, 6 mart 2007 (CET)

Aha... O tome se radi... Hvala puno! --Amer ZeherovićPoruka 13:06, 6 mart 2007 (CET)

kako clanak moze da je i izabrani, a i oznacen za preuredjivanje u isto vreme.. svaka cast...

A kako neko može slati komentare, a ne potpisati se!? --Kal-El 11:59, 3 april 2007 (CEST)
Boze koliko lazi i gluposti u ovom clanku.A izabran je za odabrani.Ajde to što je netacan nego je i nesredjen.Tuzno,tuzno....--89.216.197.174 16:52, 5 novembar 2007 (CET)
Zanima me samo otkud ovo za čišćenje nacinalnih manjina i nenacionalnih elemenata?Ja sam pročitao program ravnogorskog pokreta nekiliko puta i ovo nisam našao kao ni ovo za Crnogorce koje treba naselti.I postoji paradoks,kažete da bi bila zagarantovana verska prava muslimanima i katolicima ali ujedno i da bi se oni svi proterali sa tog područja!Da to nije malo čudno?A i postojali su čitavi odredi muslimana u četnicima čak su i neki visoki oficiri bili muslimani.Takođe bio je i Hrvat ,inače bliski prijatelj Draže,kao jedan od ideologa ravnogorskog pokreta.Imena im ne znam ako saznam napisacu ih jer mi nije program pri ruci dao sam nekom ,nije bitno....Pozdrav svima--Vule91 23:51, 21 januar 2008 (CET)
Fehim Musakadić, Mujo Pašić, dr Ismet Popovac-muslimanski komandanti u četnicima evo našao sam na netu--Vule91 23:55, 21 januar 2008 (CET)
----------

"Veća Srbija i Grčka, prema prijedlogu Miloševića iz 1992, i 2 godine kasnije od strane Karadžića"
Pa nije mi poznato da su Slobo ili Rašo ovo nekad predlagali. Pa ima li logike da su predlagali mapu bez RS i RSK? 80.242.120.194 23:32, 17 juni 2009 (CEST)

(from Commons: Map removed: image showed a user-created fake union of Serbia+Montenegro+(N)Macedonia+Greece on a blank Balkan map. --Enyavar (razgovor) 15:47, 4 april 2023 (CEST))

stvarno je bez veze da članak stoji kao izabrani bez ijedne reference. ukoliko neko ima vremena nek svrati na srpsko-hrvatsku viki, tamo ima dosta izvora u članku pa se njima može i ovaj članak poboljšati.--Mladifilozof 10:23, 27 januar 2010 (CET)

:Clanak je odnekud "prepisan", ali se stalno oslanja na neke arhivske materijale. Steta sto autor odmah nije oznacio reference. Sigurno ga treba preraditi i to u enciklopedijskom stilu. Toni 10:45, 27 januar 2010 (CET)

Procjenjujem da je ovaj članak kandidat za promjenu statusa, na niže. Prvi razlog je prijevod, zatim loša preglednost, nedostatak izvora i POV.--palapabosnia 16:32, 19 septembar 2011 (CEST)

:Kad napravimo stranicu Dobri članci, možemo ga prebaciti. I ja sam za. Ali ima ih još, koje treba skinuti sa Odabranih Toni 16:36, 19 septembar 2011 (CEST)

Ja iskreno ne mogu vjerovati da je ovo bio istaknuti članak. Pa ovdje nema nijedne referencirane rečenice i skoro svaka je POV. Šta raditi sa ovim člankom? Arnel  (razgovor) 10:53, 15 mart 2021 (CET)

Poštovani suradniče, Wikipedija prije 15 godina nije isto što i današanja Wikipedija. --Haris (razgovor) 11:10, 15 mart 2021 (CET)

: Dobro, no to nije odgovor na korisnikovo pitanje. Dakle, treba iznova napisati upotrebom provjerljivih izvora, a što se mene tiče, možeš odmah ukloniti očiti POV. – Srđan (razgovor) 11:19, 15 mart 2021 (CET)

::Hvala na odgovoru, korisniče Srđan i Mhare. Arnel  (razgovor) 11:21, 15 mart 2021 (CET)

:::Ponovo napisati, a kao prvi korak izbrisati nebuloze!--AnToni(R) 11:25, 15 mart 2021 (CET)

::::Zdravo kolege, smatarm da je neophodno prvo skinuti status članka. Kakva je procedura u vas? Poslije možemo otpočeti sa čistkom POV i neenciklopedijskog sadržaja. Tu bih mogao pomoći, upućen sam u temu. Sadko (razgovor) 00:49, 26 decembar 2022 (CET)
Zaštita je uklonjena!--AnToni(R) 09:02, 26 decembar 2022 (CET)


Razgovor o Wikipediji:Vrata zajednice

Zamolio bih upućene da malo razjasne sistem rada na Wikipediji.
Vjerovatno većina nove teksove postavlja tako što prevodi sa drugih jezika.
Pošto većina naših posjetioca trenutno pak vjerovatno taži po drugim jezicima postavlja se pitanje kako adekvatno izvršiti linkovanje sa drugih jezika, odnosno da li dotično vršimo mi ili prepuštamo slučaju tj. editorima drugih jezika?Bosnawi 10:01, 10 mar 2005 (CET)
Uglavnom kad mi napravimo članak mi moramo uspostaviti interwiki linkove sa drugim wikipedijama, tj. staviti link za naš članak na njihovoj stranici i onda copy/paste-ovati pun interwiki list na našem članku. Međutim, ustvari samo se treba uspostaviti interwiki link sa engleskom i njemačkom wikipedijom. Onda ubuduće kada druge wikipedije naprave taj članak i copy/paste-uju pun interwiki link sa engleske wikipedije imaće link na našu. Za te koje već imaju članak koji smo mi tek tad napravili, postoju botovi koji ponekad kompletno uspostave interwiki linkove. Asim Led 21:36, 10 mar 2005 (CET)

:Složio bih se sa tobom pri čemu bih još dodao hrvatski i srpski jezik. U svakom slučaju ću se sljedeće vrijeme malo pozabaviti dotičnom problematikom, da vidim možemo li pojednostaviti proceduru.Bosnawi 10:29, 11 mar 2005 (CET)

A new attempt to get the Wikimedia community to collaborate on multi-lingual tasks is the Wikimedia Collaboration of the Week. Please see the page on meta for details. It would be great if you could translate the following and add it to . The text below is from :en:Template:Wm-cotw and will be updated every week. Thanks. Angela 21:18, 3 apr 2005 (CEST)
The Wikimedia Collaboration of the Week is an attempt to get the Wikimedia community to join forces in tackling problems that affect all our projects. The current COTW is to create a standard multilingual manual for the MediaWiki software. The help pages should be linked from Help:Contents on Meta, our Wikimedia-wide coordination wiki. Please see the instructions for this COTW and help to make it happen!

Na ovoj stranici postoji podnaslov sa imenom pitanja. Mozeli mi neko objasniti sta je smisao stranica opca pitanja, tehnicka pitanja, pitanja za korisnike i pitanja za administratore. Naime vrh stranice navodi slijedece: "Za opća pitanja i razgovor sa zajednicom posjetite Čaršiju". Zbog ove recenice je za ocekivati da ce vecina korisnika postaviti pitanje na carsiji a ne na stranicama za pitanje. --EmirA 12:09, 2 februar 2007 (CET)
*hello, please translate this article in you'r nice language. best regards--:glk:User:AminSanaei

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o Wikipediji:Vrata zajednice


Razgovor:Mehmed-paša Sokolović

Može li se članak otključati za registrirane korisnike? Treba pod hitno izbrisati one tačke iza rimskih brojeva i same rimske brojeve zamijeniti nazivima mjeseci (npr. 17. novembar 1553) Amsal 00:12, 29 juli 2008 (CEST)
Otključao sam stranicu. Skinuo sam informaciju u prvom djelu o imenu. Taj dio treba doraditi ispod. Pokusacu to uraditi sutra. Pozdravi --EmirA 00:49, 29 juli 2008 (CEST)

Zašto "tri do pet mostova na prostoru Bosne" ako se potom nabrajaju četiri (u samoj Bosni)? Koji je peti za koji se pretpostavlja da je njegov i zašto se pominje broj "tri"? — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Annabelleigh (razgovor • doprinosi) 00:00, 8 novembar 2009

Ja mislim da je u pitanju Kozija ćuprija u Sarajevu, koja je navedena u ta četiri mosta, a da se za nju samo pretpostavlja da je gradio Sokolović (zato se spominje 3), a pet mostova je valjda ukupno sagradio (od čega 4 u Bosni i 1 u CG), pa moguće da je samo pogrešno napisano. Ali opet nisam siguran. --Smooth O 09:18, 8 novembar 2009 (CET)

Nikola Šubić Zrinski je ubijen kad je Siget zauzet ,a ne Nikola Zrinski. Nikola Zrinski je koliko ja znam ubijen u BECKOM NOVOM MESTU ,zajedno sa Franom Krstom Frankopanom. Zrinsko-frankopanska urota ako se ne varam. Toliko.
Lijep pozdrav.
Eh slabo znas...a i varas se....nije Nikola Zrinski obješen u Beckom novom mjestu vec je to bio Petar Zrinski.
Nije obješen nego mu je odrubljena glava. Njegov stariji brat Nikola Zrinski nekoliko godina ranije poginuo je u lovu na veprove. Petar ga je zamijenio na čelu urote.  Tako da je i ovaj prvi komentator bio blizu istini. 141.136.191.25 23:09, 10 januar 2018 (CET)

Mehmed Paša Sokolović nije bio bošnjačkog nego Srpskog porijekla.

Mehmed Paša Sokolović je bio JANIČAR, te nikako nije mogao biti begov sin. Janičari su birani  ISKLJUČIVO od nemuslimana, kao djeca su otimana od pretežno hriščanskih familija i nošena u janičarske kampove za obuku gdje su primali islam.


Razgovor:Nikola Tesla

Upala mi je u oko mala pravopisna greška: piše se - inženjer.

Jel' ima sanse da napisete da je bio etnicki Srbin mozda kao sto pise na preostalih 49 jezika ;) Nisam nacionalista vec zbog konzistencije clanaka ;) poz iz BGD-a
Nikola Tesla je, kako i piše u članku bio jugoslavenski i američki naučnik rođen u Lici u Republici Hrvatskoj. Mislim da je to sasvim dovoljno jer je za članak o Nikoli Tesli kao naučniku sasvim nebitno da li je bio etnički Srbin ili nešto drugo.--Harist 00:19, 12 februar 2009 (CET)

Hariste nemoj da lupas gluposti. Sram vas bre bilo. Jos uvek imate kompleks od Srba, ovo je stvarno neverovatno. Nije ti bitno da li je Srbin, ali je bitno da napisemo da je bio JUGOSLAVENSKI naucnik. Nikola Tesla je rodjen u Smiljanu u AUSTRO UGARSKOJ, i to gde si rodjen sigurno ne govori koje si nacionalnosti, sto vi svi ovde dobro znate. Srbi nisu "gradjani srbije", vec je Srbija drzava SRBA. Teslin otac je bio pravoslavni svestenik u srpskoj pravoslavnoj crkvi, njegov deda sa majcine strane je bio oficir u srpskoj vojsci u krajini. Neverovatni ste, cak su i Hrvati napisali da je rodjen u Srpskoj porodici. Kakvi ste vi kompleksasi, sram da vas bude. Ovo treba da bude objektivna strana, i sramota je sto wikipedia dozvoljava iskompleksiranim nacionalistima da vode stranicu.
Čovjek nije ni vidio Republike Hrvatske. Rođen je u Austro-Ugarskoj.
Bar treba staviti da je bio hrvatski i srpski znanstvenik jer je rođen na području RH. I rekao je:"Ponosan sam na moje srpsko porijeklo i na moju hrvatsku domovinu".
Hvala. Dragstar123 (razgovor) 18:02, 18 februar 2020 (CET)

Kao što ćete dobiti odgovor na Wikipediji na engleskom jeziku, o ovome je već više puta raspravljano, i mislim da zajednica ne može više da prolazi kroz jedno te isto. Haris (razgovor) 18:13, 18 februar 2020 (CET)

Potpuno se slazem sa tobom...Sramota je da se niti jednom u clanku ne spomene da je bio srpske nacionalnosti...Kao da se zeli ukazati da se od Srba ne moze ocekivati nista dobro...Nadam se da grijesim...

:Cijenjeni nepotpisani kolega, ako vec poznate Nikolu Teslu, njegovo djelo i zivot, napisite u clanku vise o tome i doprinesite kvalitetu clanka. Pozdrav Toni 23:04, 18 juni 2009 (CEST)

Ako ste se već prihvatili pisanja o našem cenjenom naučniku i pronalazaču, mogli ste se malo više raspisati. A ako ste neko ko ne zna dovoljno o Nikoli Tesli, onda lepo idite na srpsku Wikipediu i kopirajte članak. Vidim da ste vrlo vešto zaobišli da je Nikola Tesla Srbin, iz srpske porodice i tako dalje. Možda vam to nije bitno kao podatak. A onda ste opet stavili link Hrvatski naučnici, u kome se na neiznenađenje svih, nalazi i Nikola Tesla-Srpski naučnik i pronalazač koji je radio u Americi. I kao najbitnije, zaista ste se slabo potrudili da o Nikoli Tesli date jedan pristojen članak. Otsutnost mnogih detalja nateralo me da dam svoje mišljenje. Ako grešim, a voleo bih da je tako, samo recite. Ali iz ovoga što se vidi u vašem članku sledi prothodno data mala kritika. S poštovanjem, Todor

Za poštovanog Todora jedna molba. Molim Vas da detaljno, više puta, pročitate komentar uokviren i na žutoj podlozi, autor CER@. Čitajte, dok ne naučite napamet, i ne počnete primjenjivati u praksi. Sa izuzetnim poštovanjem --palapabosnia (razgovor) 19:13, 21 april 2012 (CEST)
Zašto bosanska wikipedija nema svoje stajalište o Nikoli Tesli , nego kopira jednu u ovom slučaju njemačku wikipediju, a ne npr. englesku  ili francusku  --Sokac121 12:37, 8 februar 2010 (CET)

@Sokac121 - Wikipedia i ne treba da ima svoje stajalište. Poenta i jeste NEUTRALNO stajalište. O ovom članku izgleda da je jedina prepiska o Teslinoj nacionalnosti, i svojatanju Srba i Hrvata. Da je bio ratni zločinac onda bi bilo suprotno. Zato svaki komentar na gornje mlaćenje prazne slame je nepotreban. --CER@ (ask) 13:27, 26 juli 2010 (CEST)
*Izgleda mi kako je veeelika smetnja nekima u Bosni sto je Tesla bio Srbin. A pricate o neutralnosti?--71.178.101.2 19:04, 13 maj 2012 (CEST)

Koliko sam ja svejstan je ovdje na bs.wiki standard da kada se neko naziva da je na primjer američki naučnik, onda se to odnosi na njegovu nacionalnost, tj. na njegovo državljanstvo. Ovo ne treba miješati sa etnicitetom, što bi se eksplicitno trebalo spomenuti. Na primjer: ".. je američki naučnik, holandskog porijekla.". Također treba razlikovati tadašnje i sadašnje države i državljanstva. Inače mislim, a tako se ovdje i praktikuje, da se državljanstvo bazira na vrijeme kada je ta osoba još bila živa. Kao primjer se može uzeti Ivo Andrić, za kojeg bi se u svakom slučaju trebalo reći da je jugoslavneski književnik. U ovom konkretnom primjeru lično smatram da je suvišno dodavati srpski zato što u to vrijeme po navedenoj definiciji odnosi na republiku (bilo bi korektnije kao ".., srpskog porijekla."). Svjestan sam da ima nekada komplikovaniji slučajeva ali ovo bi trebali da budu opšta pravila kod navođenja nacionalnosti.
Moje mišljenje je, s obzirom na gore navedene primjere i definicije, da je najkorektnije reći da je Nikola Tesla "srpsko-američki naučnik .., rođen u Smiljanu, Austro-Ugarska (danas Hrvatska).".
Otključavam članak da bih omogućio proširenje članka, sa nadom da neće biti vandalizma. Promijenio sam također nacionalitet na osnovu gore navedenog. Ako se neko ne slaže sa ovim, onda molim da reagujete ispod. -- Edin(r) 17:39, 23 juni 2013 (CEST)

Will anyone write about Tesla as a scientist or will continue with nationalistic edit-war? --C3r4 08:12, 29 novembar 2013 (CET)

Since there is no reliable proof according to Wiki reliable sources guidelines which proofs this forgery claim I brougth back the pictures into the article. The used forgery claim source is a private homepage full of conspiracy theories and by the way is this method to clarify it as forgery against the original research guidelines. On the english Wiki it was not removed because it was concluded as forgery. On english people also said that this source is not reliableand cant be used since the already mentiones guidelines. This pictures are on Wiki for a long time and also the deletion request on commons was declined. There is no reliable source and I want you to show me one which proofs that forgery claim or the removal was not according to guidelines and thatfore vandalism. The museum of Zagreb is claiming to have a copy of the original from the museum in Belgrade. This information alone is more reliable than the private homepage full of conspiracy theories and thatfore the people who want the pictures deleted first have to show scientific or other reliable sources which supports their claim. Kind regards Seader (razgovor) 07:57, 17 juli 2014 (CEST)

After consideration, I think you're right. There must be proofs which said that, since there are no such a proofs it should be considered as OK. Best regards, and once again sorry. --C3r4pričaj 08:16, 17 juli 2014 (CEST)

:Thank you and no worries, no bad feelings at all. Sorry for my partly confused looking english (I am writting in a hurry) and sorry that I am not able to talk to you in your language. Kind regards Seader (razgovor) 08:22, 17 juli 2014 (CEST)

::Yes, the only proof which claims that this should be forgery is some private blog or something which isn't relevant for any scientific work or encyclopedia. --C3r4pričaj 08:33, 17 juli 2014 (CEST)

forgery? If so than please show reliable sources

Nikola Tesla je rođen 10. jula 1856. tj. u "državi" Austrijsko carstvo. Austro-Ugarska je nastala tek 1867. -- Golden Bosnian Lily (r) 18:59, 25 februar 2016 (CET)

Također treba zamijeniti sa IK naučnik. Ali ne mogu ni potvrđeni korisnici izmijeniti ništa. --Munja (razgovor) 19:55, 25 februar 2016 (CET)

Da ne mogu članak koji sam promovirao u odabrani nastaviti uređivati? --Munja (razgovor) 11:39, 8 juli 2018 (CEST)

Dokle će se ovo tolerisati? Provociranje korisnika sa srbijanske Wikipedije i korisnika AnTonija koji je antibošnjački i prosrpski nastrojen. Lijepo u prvoj rečenici piše da je "srpskog porijekla" i ta diskusija je davno završena. Ne može biti "srpski" jer nema veze sa Srbijom. On je američki izumitelj jer je tamo imao karijeru. Inače je AnToni sakrio moj opis izmjene, a tamo je inače stajalo "nema veze sa Srbijom, radio je u SAD" ili nešto slično. Da napomenem, JA sam ovaj članak promovirao u odabrani. --Munja (razgovor) 18:54, 23 oktobar 2018 (CEST)

, , , , , molim vaš komentar. --Munja (razgovor) 19:05, 23 oktobar 2018 (CEST)

: Svaki neprimjerni komentar u sažetku se briše, a diskusija o tome da li je Tesla bio Srbin je suvišna. Wikipedija je slobodna enciklopedija i nju ima, kao i članak o Tesli, pravo da svako uređuje i ispravlja pogreške!--AnToni(R) 19:09, 23 oktobar 2018 (CEST)

::Očito je da nema, osim administratora. Jer je tako naš dragi maršal Toni rešio da bude. --Munja (razgovor) 19:09, 23 oktobar 2018 (CEST)
Članak se vrati na verziju od 13 oktobra 2018. i riješen problem. --Golden Bosnian Lily (r) 20:29, 23 oktobar 2018 (CEST)

Članak je privremeno zaštićen, jer ne misli da je potrebno svako malo vraćati činjenicu da ja Tesla Nikola bio Srbin. Kao i da je besmisleno o tome diskutovati!--AnToni(R) 18:55, 23 oktobar 2018 (CEST)

Rečenica iznad je neistina. Zadnja verzija članka od 13. oktobra daje sljedeći opis: "Nikola Tesla (Никола Тесла; 10. juli 1856 – 7. januar 1943) bio je američki[3][4][5][6] izumitelj, inženjer elektrotehnike i mašinstva, fizičar i futurist srpskog porijekla...", tako da izjava korisnika iznad nema nikakvog smisla. --Munja (razgovor) 19:08, 23 oktobar 2018 (CEST)

:Očigledno da ovaj vlasnik Wikipedije i kvaziadministrator AnToni gura prosrpsku i prohrvatsku tezu u svim mogućim člancima. Pošto je ovdje zabranjeno kritiziranje ovih nedodirljivih administratora, preporučujem kolegama GBL, Munji, Semsi, Bosnianu i svima ostalim da se uzdrže od "talasanja" da ne bi svi kolektivno dobili blok.--- CH3OHCl3Radodaj H2O 08:30, 24 oktobar 2018 (CEST)

::Ne znam u čemu je problem ako neko popravi članak i napiše da je Tesla bio Srbin. Šta je bio? Nijemac? A pojam srpskog porijekla nije i7stoznačan sa pripadnošću srpskom narodu. Neko ko je srpskog porijekla nije i ne mora istovremeno biti Srbin. Ovdje se radi o nerazumijevanju pojmova. I čemu blokada kolege koji je ispravio članak? Znači li to da se na bs.wiki zabranjuju članci o Srbima? Ili se pisati mogu, ali ne da se napiše da je Srbin? Je li Aleksa Šantić takođe srpskog porijekla? --AnToni(R) 08:41, 24 oktobar 2018 (CEST)

:::AnToni, vrlo dobro znaš da nisi upravu. Nikom se ne brani da piše i da dopunjuje članke. Ovo što ovaj vandal radi vidi se iz aviona u čemu se radi. A ti ga još braniš, dakle strpao si se u isti koš. Ne zaslužuješ nikakvu poziciju a najmanje administratorsku. Ali eto,... radi šta hoćeš, nije ničija do zore gorila.--- CH3OHCl3Radodaj H2O 09:10, 24 oktobar 2018 (CEST)

:::: Da li neko stvarno misli da je ovdje mjesto da se odlučuje ili glasa o tome da li je Tesla Srbin ili ne? Kolega nije vandalizirao i blokada nema osnove! --AnToni(R) 09:19, 24 oktobar 2018 (CEST)

:::Ama Srbin jeste, ali nije srpski naučnik. --Munja (razgovor) 09:33, 24 oktobar 2018 (CEST)

::::kakva je to logika? Onda ni Džeko nije bh nogometaš jer ne igra u FK Vratniku.--AnToni(R) 09:55, 24 oktobar 2018 (CEST)

:::::Daj ne pravi se AnToni! Po čemu Zlatan Ibrahimović nije švedski nogometaš bosanskog porijekla? Izvrćeš činjenice administratore!!--- CH3OHCl3Radodaj H2O 10:00, 24 oktobar 2018 (CEST)

Džeko igra za bh. reprezentaciju i igrao je za bh. klubove. --Munja (razgovor) 10:15, 24 oktobar 2018 (CEST)
Upravo je sa Zlatanom taj problem objašnjen! Šveđanin bh porijekla! To je razlika u odnosu na Teslu.
"američki srbin" po ovoj definiciji znači "amerikanac srpskog porijekla", pa neka meni neko objasni zašto se obje forme nebi mogle koristiti. Tj. po nacionalnosti amerikanac, po etnicitetu Srbin. Imamo također reference gdje to sve možemo provjeriti, tako da ja ne vidim šta je ovdje sporno. -- Edin(r) 13:56, 24 oktobar 2018 (CEST)

, predlažem da se  članak vrati na verziju od 13. oktobra 2018. Time bismo riješili problem koji je nastao iz "ničega". Ovo što AnToni radi je klasično provociranje korisnika na bosanskoj wikipediji. Predlažem ubuduće , ... da koristite konsenzus, nema potrebe da uništavate svoje dragocjene nerve na nebitne stvari jer će uvijek biti kako "viša sila" želi a ne onako kako bi trebalo da bude. --Golden Bosnian Lily (r) 19:37, 24 oktobar 2018 (CEST)

: Ne bih ja sada ništa dirao dok nerazjasnimo ovo. Lahko je kasnije podesiti.  Imaš li šta da dodaš na ovo gore što sam naveo? -- Edin(r) 20:51, 24 oktobar 2018 (CEST)

::Amerikanac srpskog porijekla je i stajalo dok sam ja uređivao, što je ispravno. Osim ovog ništa više. --Munja (razgovor) 21:07, 24 oktobar 2018 (CEST)

:::Pa hoćemo li sada izmišljati i prevoditi sa engleskog riječi, samo da ne bi stajalo da je Srbin, što su mu i otac i majka bili. Ovdje se ne radi o stilskom uređivanju članka, nego o tome da se pojam srpski izbaci iz članka, kao što bi po nekima i svim Srbima trebalo zabraniti da pišu ovdje i sl. Svaki Srbin je srpskog porijekla, ali ne mora značiti da je svako ko je srpskog porijekla i Srbin. Ne razumijem da ovdje neko ima zamisao o stvaranju nekog projekta, koji će, ovdje i samo ovdje poturati neku "istinu". Dajte ljudi osvijestite se i manite se te klime i mržnje prema drugima koje vlada u vašem okruženju!--AnToni(R) 21:17, 24 oktobar 2018 (CEST)

:::: Pa onda nek ide ovako: "Nikola Tesla je Srbin prije svega, a bio je poznat i kao američki naučnik...". Ništa protiv toga. Zvati ga srpskim naučnikom je nezamislivo. Kada je posjetio Srbiju, tamošnji mediji su mu se izrugivali, pisali da im bruka naciju. U SAD-u je ostvario sve zbog čega je i poznat. A vezano za brisanje da je bio Srbin preporučujem detaljno pregledati infokutiju s desne strane. Ako nema desne strane onda je vjerovatno displej otišao, pa ga zamijeniti u servisu. 😉 --Munja (razgovor) 21:24, 24 oktobar 2018 (CEST)

Ako može bez cinizma i neumjernih komentara. Ponavljam: Diskusiju o tome da li je Tesla Srbin ( od čega dolazi pridjev -srpski) nema potrebe voditi. To je jasna činjenica, problem je što našoj trojki smeta sve što je srpsko, pa i Tesla!--AnToni(R) 21:35, 24 oktobar 2018 (CEST)

, zamoljavam Vas da ne izvrćete činjenice te da ne manipulirate činjenicama! Rečenicu koju ste napisali problem je što našoj trojki smeta sve što je srpsko okačite mačku o rep, ona je proizvod Vaše mašte! U infokutiji je već navedeno šta je Tesla po nacionalnosti, kao i u prvoj rečenici (verzija 13. oktobra 2018)! --Golden Bosnian Lily (r) 06:29, 25 oktobar 2018 (CEST)

u pravu si! Sad stoji, ali ne može se opravdati ponašanje Cere koji svakoga, ko po njegovom adetu nije i napiše nešto na globalnom proojektu. Odmah blokada! To je suština problema, kao i njegovo protjerivanje i vrijeđanje novih korisnika.--AnToni(R) 07:27, 25 oktobar 2018 (CEST)

:, a ti više izaperi usta kad spomeneš Ceru! Kad te "poklope" činjenicama i istinom, kreneš napadati druge korisnike. Smiri se malo!--- CH3OHCl3Radodaj H2O 08:31, 25 oktobar 2018 (CEST)

::AnToni, stojalo je i na verziji od 13. oktobra 2018, i nikad nikome nije smetalo što piše da je Tesla po nacionalnosti. Treba li da opet potežemo konsenzus!? Pa zar jedan administrator ne zna pogledati verziju od prije!? :O --Golden Bosnian Lily (r) 10:52, 25 oktobar 2018 (CEST)

I koji je zaključak? Biće kako Anthony naredi? --Munja (razgovor) 22:55, 26 oktobar 2018 (CEST)

:Zaključak je  da će biti izgleda kako AnToni naredi! I povlačenje za konsenzusom možemo okačiti mačku o rep u ovom slučaju a očigledno i na cijeloj bosanskoj wikipediji. Častim te kahvom prvom prilikom. Selam --Golden Bosnian Lily (r) 08:16, 23 novembar 2018 (CET)


Razgovor s korisnikom:Dado

/arhiva 1
/arhiva 2

Zelio bih se zahvaliti Dadi na njegovom zalaganju oko prezervacije istine o Srebrenickom genocidu oko clanka Srebrenica Massacre na engleskom jeziku, en.wikipedia.org
Ja isto pazim da Srebrenica Genocide Deniers ne ubacuju gluposti i ispravljam greske u clanku koliko mogu.
Jos jednom hvala.

Sorry... the full text we need translation for is here:
Removing image, this image is a suspected copyright violation and will soon be deleted from the Commons:.
You can respond to me at my talk page at the Commons by clicking my name.  Thank you! Bastique.  19:43, 11 juni 2006 (CEST)

Evo objedinjeno je. --Emir Kotromanić 23:49, 18 juni 2006 (CEST)

Dado, ako misliš da treba dodati standard za pune nazive dodaj ga, mislim da se niko neće protiviti. --Emir Kotromanić 02:24, 19 juni 2006 (CEST)

Pokrenuo sam proceduru glasanja za mene kao upravnika. Bio bih zahvalan da i Vi glasate. Pozdrav :) Ado 16:20, 19 juni 2006 (CEST)

Posto vidim da ti i zumbulka imate samo sysop status na wikicitatu, mislim da ne bi bilo lose da se vas dvoje formalno predlozite za upravnike i da sprovedemo glasanje "po kratkom postupku". Tako da mozete i vas dvoje da mjenjate status drugim korisnicima. Koliko vidim Emir Kotromanic jos uvjek nije dobio status sysopa. --Elmir[demicx] 17:46, 20 juni 2006 (CEST)

Otvoren je novi portal Portal:Hemija i ako imate pitanja, meni se obratite, ili ako imate neke ideje ili da izmjenite nešto, slobodno to uradite. --Zekko 17:49, 23 juni 2006 (CEST)

Mislim da je sada sve u redu. Problem je bio sa variablom . --Elmir[demicx] 08:58, 28 juni 2006 (CEST)

Otvoren je kanal bosanske wikipedije na Freenode.
Postupak:
* Koristite program sa kojim mozete ici na IRC (mIRC, Chatzilla, Xchat, itd.)
* Odete na irc.freenode.net
* I uđete na kanal #bs-wikipedia
irc://irc.freenode.net/bs-wikipedia --Zekko 22:31, 29 juni 2006 (CEST)
Jebote Dado, primetio sam da si napisao na Wikicitatu da je Tadic bio predsednik SCG. Otkad sad to?!?!?!?! --Бормалагурски 05:44, 1 juli 2006 (CEST)
Pa ne lupetaj o temi koju ne znaš. Glavno da si napisao da se izvinio Bošnjacima, a ostalo te zabole. --Бормалагурски 20:54, 2 juli 2006 (CEST)
Nisam ni sumnjao da ćeš me blokirati, a baš me i briga. Ionako je ovo najnacionalističkija Wikipedija od svih balkanskih Wikipedija. A vaš Vikicitat je obična mašinerija za propagandu. Nije moguće da su najvažniji citati Tadića vezani za njegovo ponizno ponašanje prema Bošnjačkom narodu, ima ih toliko puno, ali ne, samo si to napisao, a za ostalo te, ponavljam, ne interesuje (evo, na malo lepši način rečeno, vidim lako se uvrediš).
Znaš, ne znam da li se sećaš da sam ja ovde došao sa željom da pomognem i da se nekako složimo oko osetljivih članaka, a vi ste me onako bezobrazno ispalili, delimično zbog mojih akcija na engleskoj Wikipediji, delimično zbog vašeg dubokog nacionalističkog opredeljenja. Vi ste i kao Vikipedija i kao narod propali i nećete opstati još dugo, ne zbog drugih, već zbog samih sebe. Ja iskreno verujem u to i apsolutno me ne zabrinjava. Blokiraj me zauvek ako ti se ne sviđa moje mišljenje... --Бормалагурски 05:14, 3 juli 2006 (CEST)

Jao, kako si jadan. Jadan. --Haris 16:52, 3 juli 2006 (CEST)

Oni su za B&H Airlines Članak. (Za državne zastave).
Pročitao sam u mejlu. Kotromanić.
Al si originalan, od Perkovića si pokupio tu uzrečicu. Znaš, pogledaj malo portal o raspadu Jugoslavije na sr wiki i obrati pažnju na članke Masakr u Zenici, Masakr u Srebrenici, Masakr u Budakovićima, itd. Znaš, mi pišemo i o srpskim zločinima, dok kod vas nisam video ni jedan članak o bošnjačkim zločinima, a bilo ih je tonu. Ko je sad tu opsednut nacionalizmom, zapitaj se sam. Dok ne izbacite "velikosrpska agresija na BiH" i ubacite da Bošnjaci smatraju da je u pitanju "velikosrpska agresija", ne mogu ni bs Wiki ni tebe shvatati ozbiljno, jednostavno Alijina politika se ne sme nastavljati. Sr wiki je sto puta neutralnija od vaše, iako nije savršena. A bogami nije ni en wiki, u kojoj je 80% saradnika američkog ili britanskog porekla, ispranih mozgova i pojednostavljenih razmišljanja (loši i zli). E, sad samo ti optužuj ovog polu-Srbina polu-Hrvata za nacionalizam, mene ne interesuje kako me zoveš, jer me ne interesuje mišljenje onih koje ne poštujem ni 0.000001%. Toliko. --Бормалагурски 07:02, 3 juli 2006 (CEST)
A ti Kuran čitaš iz pravilnika Al Kaide... Kladim se da podržavaš Mudžahedine. --Бормалагурски 07:12, 3 juli 2006 (CEST)
De bolan stanite. Ove je enciklopedija i netreba nacionalizam širiti. Pozdrav, Kseferovic 07:17, 3 juli 2006 (CEST)

:Treba stvarno stati. Ovaj je jedan čisti provokator, tipični. Huškač, ne treba obazirati pažnju na njega u buduće. Osim toga je i nekulturan, velikim slovima je prozvao onog što je pogriješio na wikicitatu BUDALOM. Dakle bez povoda, takvi ljudi su jadni. Ignorisat, naravno. Pozdrav. --Haris 16:56, 3 juli 2006 (CEST)

:Izgleda da smo došli do iste ideje, isto razmišljamo moj dado :) --Emir Kotromanić 20:52, 5 juli 2006 (CEST)

Dado provjeri mejl. --Emir Kotromanić 17:56, 7 juli 2006 (CEST)

Dado prije nego što kreneš ja mislim da bi bilo dobro da obojimo mapu u plavu. Ne znam, ova blago crvena (roza?) i nije čemu, a crvena ja napadna. Sad ću ja nešto pokušati napraviti pa reci svoje mišljenje. --Haris 22:55, 7 juli 2006 (CEST)

Izvini, nisam znao da je takav standard. I ja volim kad nešto ide po jednom šablonu. Ostanimo na ovoj boji. Uredu, evo ja ću napraviti mape za općine od A do E. --Haris 23:06, 7 juli 2006 (CEST)

Samo još jedna stvar, mapa je malo izgubila na kvaliteti (nakon što si je smanjio, oštrina se gubi radi nekih stvari (nebitno)). Sad ću postaviti jednu mapu od 405x385 piksela koja bi bila neki standard, da li se slažeš? --Haris 23:08, 7 juli 2006 (CEST)
Eto postavio sam novu finalnu verziju sa 405x385 rezolucijom. To je to, pazi da ne skineš staru verziju, REFRESHAJ sliku. To je to, možemo krenuti. --Haris 23:22, 7 juli 2006 (CEST)
Postavio sam na Commons generalnu sliku za BiH općine. Bez ijedne obilježene.  --Haris 23:33, 7 juli 2006 (CEST)
Provjeri poruku na Komonsima. Trebaš postaviti novu generalnu sliku da mogu ponovo uraditi one počtne općine, nema puno pa nije problem :) --Haris 14:12, 8 juli 2006 (CEST)

::Ustvari zanemri sve prijašnje poruke. Sad sam pročitao tvoj razgovor sa Perkovićem i neću da otpočnem rad (vidio sam novu kartu sa IEBLom naglašenim) dok se na usaglasimo. Ne znam zašto je tvrdoglav, vide se granice. Pratit ću razgovor na slici pa ću vidjeti, što se mene tiče ja mogu bilo kad početi bojiti. Nije to velik posao. --Haris 16:18, 8 juli 2006 (CEST)

Hvala!
--Pavone 08:56, 14 juli 2006 (CEST)

Što se tiće aviokompanija, mislim da si se obartio pogrešnoj osobi. Nisam ja radio članke o aviokompanijama. Pozdrav :)
--Kahriman 23:03, 15 juli 2006 (CEST)

Ja sam napravio :Šablon:Simboli jezika i :Kategorija:Simboli jezika. Ovo je za Vanjske linkove da možemo staviti simbole jezika do web stranica.

Siva je boja, umjesto plave (navy kao na nekim jezicima WIkipedije), zato što plava izgleda kao link.

:Siva boja se koristi na engleskoj Wikipediji.
Hvala i pozdrav, Kseferovic 07:20, 21 juli 2006 (CEST)

Ja ću biti u Bosni (+ Jadran) od 2. augusta do 19. augusta. Pozdrav, Vseferovic 03:15, 2 august 2006 (CEST)

Trenutni naziv članka je Nazim_Haqqani(http://bs.wikipedia.org/wiki/Nazim_Haqqani) i mislim je najbolji ovaj naziv.
Medjutim, posto sam malo cacko preusmjeravanje napravio sam sljdeca dva linka:
http://bs.wikipedia.org/wiki/%C5%A0ejh_Nazim_Al-Haqqani i  http://bs.wikipedia.org/wiki/Nazim_Adil_Haqqani
koji odmazu dostupnosti gore navedenog clanka, pa ako bi se mogli pobrisati...

Na Wikipediji je u toku akcija rješavanja statusa slika sa nejasnim ili pogrešnim označenim pravnim statusom.
Molimo vas da sve slike koje ste poslali, a na kojima nije označena licenca, označite odgovorajućom, vodeći računa da ona odgovara pravnom statusu slike - pogledajte spisak šablona za licence.
Kada označavate slike, povedite računa da osim licence obavezno stavite i link (URL) ka stranici odakle je preuzeta slika; ako je slika skenirana, navedite naslov i autora publikacije i ISBN broj ako znate; ako ste vi autor, navedite to kao izvor (napomena: kod snimaka ekrana i skeniranih slika vi niste autor slike). Ako smatrate da slika ispunjava uslove za poštenu upotrebu koji su navedeni na oznaci za licencu, navedite i obrazloženje za tu poštenu upotrebu.
Spisak slika koje ste poslali, a koje nemaju šablon za licencu, možete vidjeti &grouped= ovdje. Ako u sljedećih dvije sedmice ne riješite licence sa slikama, toga će se prihvatiti zainteresovani korisnici, ili će se slike obrisati.
Napomena: Slike koje po završetku akcije sređivanja ne budu imale jasno regulisan pravni status biće obrisane!
 --Emx 16:01, 12 novembar 2006 (CET)

Pozivamo te da se ukljucis i pomognes u odbrani istine na engleskom clanku Srebrenica Massacre: http://en.wikipedia.org/wiki/Srebrenica_massacre .
Clanak je pod konstantnim vandalizmom srpskih i pro-srpski orjentiranih vandala i revizionista kao sto je KarlXII i slicni. Vidi diskusiju http://en.wikipedia.org/wiki/Talk:Srebrenica_massacre .
Treba nam pomoc i vise ljudi da paze na clanak. Molimo vas pomozite meni i Fairview360 da odbranimo clanak od vandalizma.
Bosniak
http://en.wikipedia.org/wiki/Srebrenica_massacre

Molim te glasaj ovdje za dva prijedloga za CheckUser-e --Kal-El 15:35, 13 juni 2007 (CEST)

Jesi živ Dado? Da li ti radi ona email adresa, wikidado itd. Javi mi se na moj yahoo mail, da ostanemo u kontaktu. Ona email lista i dalje funkcioniše, ali ti se ne javljaš. Pozdrav. Emir Kotromanić 13:59, 26 juli 2007 (CEST)

Please change my name from Edmundkh to EdmundEzekielMahmudIsa, and then leave me a message in English Wikipedia. Thank you! --Edmundkh 10:11, 18 august 2007 (CEST)

Could you please create in your language article about Samogitia. Samogitia is a region of Lithuania. It is translated to many languages, please, translate it to your language too. You may find it on English Wikipedia: Samogitia. Please, write me if you have any questions, at tomaskla@yahoo.co.uk  Thank you. Tomas from Samogitian wikipedia.

neznam kako da promenim ID adresu jer mi je neko zloupotrebljava na vikipediji. Da li znaš ti kako? Molim te odgovori mi brzo jer ću biti isključen. A jel možeš da mi objasniš šta je to ID adresa? unapred hvala, salem i pozdrav 77.105.39.201 22:05, 9 mart 2008 (CET)

Pozdrav! Hvala ti za glas sinoc ali nije vrijedio jer nisi bio prijavljen pa sam ga morao pobrisati. Inace da li cemo te sad cesce moci pozdraviti ovdje, mislim i zbog povratka statusa admina? --WizardOfOz 20:48, 30 decembar 2009 (CET)

Poz dado kako da napravim clanak jedan pokusavam vec par put ali nikako da mi uspije.. dali mi moze sti pomoci u tome molim te... pozdrav