možda se nešto od starog teksta može iskorisiti uz navođenje referenci (nije ni en.wiki najbolja barem u domaćim stvarima)--C3r4pričaj 12:08, 19 maj 2014 (CEST)
Bosna i Hercegovina od 1993 učestvuje samostalno na Eurosongu, a od 1961 do 1992 je učestvovala u sklopu Jugoslavije.
Predstavnici tadašnje Jugoslavenske radiotelevizije JRT na Evroviziji se pojavljuju od 1961. godine, a Radiotelevizija Sarajevo učestvuje na nacionalnom takmičenju od 1964. godine, kada je pobijedio i predstavnik BiH Sabahudin Kurt. Od tada predstavnici Radiotelevizije Sarajevo redovno učestvuju na nacionalnim natjecanjima, nekad sa manje, nekad sa više uspjeha.
Tokom tridesetak godina Jugovizije, tog zajedničkog natjecanja jugoslavenskih RTV kuća, bosanska nacionalna radiotelevizijska kuća je slala samu prvu ligu bosanskohercegovački izvođača, među kojima su bili: Zdravko Čolić, Seid Memić Vajta, "Ambasadori".
U sklopu jugoslavenskog takmičenja, Bosna i Hercegovina se evropskoj publici predstavila pet puta na Evroviziji, i to: 1964., 1965., 1973., 1976. i 1981. godine. Posljednja zajednička Jugovizija, održana bez predstavnika Slovenije, Hrvatske i Makedonije, održana je uz učešće bosanskih kandidatkinja Zerine Cokoja, Alme Čardžić i Arnele Konaković 1992. godine u Beogradu.
Nakon osamostaljenja Bosne i Hercegovine nacionalna radiotelevizija BiH šalje po prvi put vlastite kandidate na evrovizijsko takmičenje 1993. godine. Na predtakmičenju novih zemalja srednje i jugoistočne Evrope u Ljubljani BiH dobija ulaznicu za nastup u Irskoj iste godine, zajedno sa predstavnicima Slovenije i Hrvatske. Prvi predstavnik BiH na Evroviziji bio je Muhamed Fazlagić - Fazla, koji je Bosnu i Hercegovinu u Millstreetu predstavio s pjesmom "Sva bol svijeta".
Nakon toga nacionalni predstavnik se birao svake godine po izboru stručnog žirija uz direktni televizijski prijenos. 1999. godina je svojevrstan presedan, jer se nacionalni izbor za Evroviziju održava u sklopu tradicionalnog festivala zabavne muzike "Vaš šlager sezone", na kojem se te godine okuplja sama krema preostale domaće zabavne muzike, uključujući tu i predstavnike iz Republike Srpske. Pobjedu odnosi "Hari Mata Hari", no kako je pjesma "Starac i more" već bila objavljena u Finskoj žiri je naknadno diskvalificira i umjesto nje na Eurosong u Jerusalem šalje moderni etno-pop duet Dine Merlina i Beatrice, koji su BiH predstavljali dvojezičnom pjesmom "Putnici" na bosanskom i francuskom jeziku.
Od 2001. bosanski nacionalni predizbor za Evroviziju se održava pod imenom "BH Eurosong" u organizaciji zajedničkog bosanskog nacionalnog radiotelevizijskog servisa PBS BiH. Na takmičenju se uglavnom pojavljuju novi izvođači, a svake godine nađe se mjesto i za jednog veterana prijeratne zabavnomuzičke scene. Uz Dinu Merlina najbolji predstavnici BiH su do sada bili Deen 2004. i trio "Feminnem" 2005. godine, koji su Bosnu i Hercegovinu šlagerskoj Evropi predstavili u jednom relativno modernijem i ležernijem stilu.

U sklopu nacionalnog predizbora Jugoslavenske radiotelevizije RTV Sarajevo pojavljuje se redovno od 1964. godine. Od 1973. godine nacionalni izbor se održava u sklopu Dana jugoslavenske zabavne muzike Festivala u Opatiji, po uzoru na italijanski izbor za Pjesmu Eurovizije, koji se od 1950-ih održavao u San Remu. Između 1977. i 1981. JRT ne šalje predstavnike na Euroviziju, a ponovo se pojavljuje u Irskoj 1981. godine, kada šalje Seida Memića Vajtu, tada jednog od najpopularnijih pjevača u Bosni i Hercegovini.
Zbog dominacije veoma uspješne i plodne zagrebačke pop-škole na čelu sa kompozitorima Rajkom Dujmićem i Zrinkom Tutićem bosanski predstavnici, kao i predstavnici drugih RTV kuća, imaju veoma slabe šanse. To se odnosi i na 1986. godinu, kad RTV Sarajevo šalje velike zvijezde poput Nede Ukraden ("Šaj, rode, šaj") i grupe "Hari Mata Hari" ("U tvojoj kosi"), čije pjesme nedugo nakon Jugovizije zauzimaju visoka mjesta na nacionalnim top-ljestvicama. Posljednji nastup bosanskih predstavnika u sklopu jugoslavenskih natjecanja za Pjesmu Eurovizije održan je 1992. godine u Beogradu. Bez predstavnika Slovenije, Hrvatske i Makedonije bosanske predstavnice: Zerina Cokoja, Alma Čardžić i Arnela Konaković nisu imale nikakve šanse da pobjede na ovom izrežiranom takmičenju, koje je proteklo u nadglasavanju i prebacivanju poena između Beograda, Podgorice, Novog Sada i Prištine.
Nacionalni izbori za Pjesmu Evrovizije dva puta su organizirani u Bosni i Hercegovini, i to oba puta u Sarajevu: 1972. godine u Skenderiji, a gotovo dvadeset godina kasnije, 1991. godine u Studiju A RTV Sarajevo.
Predstavnici BiH na Evroviziji 1961 - 1992:
* 1964, Kopenhagen: Sabahudin Kurt - "Život je sklopio krug" (13., posljednje mjesto podijeljeno sa predstavnicima Portugala, Danske i Švicarske)
* 1973, Luksemburg: Zdravko Čolić - "Gori vatra" (15. od ukupno 17 mjesta)
* 1976, Den Haag: Ambasadori - "Ne mogu skriti svoju bol" (17. od ukupno 18 mjesta)
* 1981, Dublin: Seid Memić Vajta - "Lejla" (15. od ukupno 20 mjesta)

Bosanskohercegovački predstavnici na Evroviziji 1961-1992.

Bosna i Hercegovina kao samostalna država na Evroviziji prvi put se pojavljuje 1993. godine. Prvi predstavnik Bosne i Hercegovine je bio Muhamed Fazlagić - Fazla, koji je iste godine najprije morao proći predkvalifikacije novih zemalja u Ljubljani, gdje su pjevali i predstavnici Slovenije, Hrvatske, Estonije, Mađarske, Rumunije i Slovačke. Od ukupno tri ulazne vize za evrovizijski show u irskom Millstreetu bosanski predstavnik je, uz predstavnike Slovenije i Hrvatske dobio zeleno svjetlo, tako da je zabavnomuzičkoj Evropi mogao pjevati o "Svoj boli svijeta", koja je te noći bila u Bosni.
Prvi nacionalni predstavnici BiH zbog ratne situacije i lošeg ekonomskog stanja nacionalne RTV kuće narednih godina uglavnom birali u sklopu skromnog, ali ipak sa dosta entuzijazma urađenog televizijskog show-programa. Prva dama domaćeg takmičenja je bila Ismeta Krvavac, koja je bosanskohercegovačke predstavnike redovito pratila i na eurovizijskim finalima u sklopu ekipe domaće RTV kuće. I dok je nacionalni izbor 1993. godine protekao uz učešće imena kao: Davorin Popović, Alma Čardžić, Dražen Žerić, te Edo i Adi Mulahalilović, na narednim je natjecanjima poseban stručni žiri birao predstavnika, a potom i pjesmu-pobjednicu koja bi onda glasanjem žirija bila proglašena u posebnom TV-showu uz izravni televizijski prijenos.
Tako su Bosnu i Hercegovinu 1994. predstavljali Alma Čardžić i Dejan Lazarević, 1995. Davorin Popović, 1996. Amila Glamočak, te 1997. ponovo Alma Čardžić. Zbog lošeg plasmana i ograničenog broja mjesta na Evroviziji Bosna i Hercegovina prinudno pauzira 1998. i 2000. godine.
1999. godina je svojevrstan presedan, jer se nacionalni izbor za Euroviziju ponovno održava kao posebno takmičenje, ovog puta u sklopu tradicionalnog festivala zabavne muzike "Vaš šlager sezone" u Sarajevu, na kojem se okuplja sama krema preostale domaće zabavne muzike, uključujući predstavnike oba bosanskohercegovačka entiteta. 1999. na nacionalnom predizboru pjevali su: Seid Memić Vajta, Dino Merlin, "Hari Mata Hari", Saša Lošić s prijateljima, Dražen Žerić, ali i mladi talenti poput solista Dunje Galineo & Narudina Vatrenjaka, Igora Vukojevića, Sanje Volić i grupe "7Up". Pobjedu odnosi "Hari Mata Hari", no kako je pjesma "Starac i more" već bila objavljena u Finskoj žiri je naknadno diskvalificira i umjesto nje na Eurosong u Jerusalemu šalje moderni etno-pop duet Dine Merlina i Beatrice, koji su BiH predstavljali pjesmom "Putnici" na bosanskom i francuskom jeziku.
Od 2001. bosanski nacionalni predizbor za Evroviziju se održava pod imenom "BH Eurosong" u organizaciji zajedničkog bosanskog nacionalnog radiotelevizijskog servisa PBS BiH. Na takmičenju se uglavnom pojavljuju novi izvođači, a svake godine nađe se mjesto i za jednog veterana prijeratne zabavnomuzičke scene. Tako su se od 2001. do danas na nacionalnim izborima za Pjesmu Eurovizije u Sarajevu pojavljivali: Al Dino, Nino Pršeš (pobjednik 2001), Ružica Čavić, Boris Režak, Maja Tatić (pobjednica 2002), Tinka Milinović, Emina, Selma Bajrami, Mija Martina (pobjednica 2003), "Zabranjeno pušenje", Biljana Matić, Edin Pašić, grupa "If", Fuad Backović Deen (pobjednik 2004), "Feminnem" (pobjednice 2005), Ljiljana Galić Lily, kao i veterani: Narcis Vučina, Željka Katavić Pilj, Henda i Jasna Gospić.
Uz Dinu Merlina najbolji bosanski predstavnici do sada su bili Fuad Backović Deen 2004. i Hari Mata Hari 2006. godine koji je otpjevavši laganu baladu nježne melodije, zadivio publiku širom Evrope i osvojio 3. mjesto u superfinalu. Valja napomenuti kako je Bosna i Hercegovina jedna od pet zemalja koje su nastupale u finalu Eurosonga svaki put od 2004. godine, tj. otkada postoji polufinalna večer.
Istovremeno, izvođači porijeklom iz Bosne i Hercegovine čak četiri puta trijumfiraju na "Dori", hrvatskom takmičenju za Pjesmu Eurovizije. Među pobjednicima su bili: 2002. Vesna Pisarović, 2004. Ivan Mikulić, 2005. Boris Novković i 2010. "Femminem",  a od 1993. do 2005. na hrvatskim predizborima za Pjesmu Eurovizije učestvovali su i: Kemal Monteno, Ibrica Jusić, Donna Ares, Amir Kazić Leo, Zorana Šiljeg i drugi.

Bosanskohercegovački predstavnici na Evroviziji 1993 - danas

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Bosna i Hercegovina na Eurosongu


Razgovor:Bregava

Da li je izraz mlinica u duhu bosanskog jezika ili je to vodenica? Za stupu treba napraviti bolju internu poveznicu. -- Zavičajac (razgovor) 17:45, 20 mart 2016 (CET)

Vodenica se češće koristi, ali ne može se isključiti ni mlinica (mlin je u redu, pa zašto ne bi bila i izvedenica?). A stupu sam do daljnjeg ostavio bez unutrašnjeg linka (to je uvijek lahko promijeniti). – KWiki (razgovor) 18:33, 20 mart 2016 (CET)


Razgovor:Brzina

Mislim da je KWiki u pravu. Na EN Wiki kaže: Velocity is a vector physical quantity; both magnitude and direction are required to define it (Brzina je vektorska fizička jedinica koja ima intenzitet i pravac; oba svojstva su neophodna za njenu definiciju). Znači, nije speed nego velocity. Treba na Wikidati izmijeniti. --109.175.46.232 14:49, 14 maj 2013 (CEST)

Ovakvi se stručnjaci (svijećom) traže (ta neće Googleom). :-))) A šta bi onda bilo speed kod nas ako bi se pravio taj članak nekad (ako je acceleration ubrzanje)? I bez (prez)imena, molim. :-) -- KWiki (razgovor) 15:14, 14 maj 2013 (CEST)

U skladu s rečenim, spojio sam na "velocity". -- KWiki (razgovor) 20:08, 14 maj 2013 (CEST)


Razgovor:Bugari

Kod historija umesto Bugari, treba stajati Prabugari, to su bili ljudi koji su se doselili na Balkanu, Bugari su kasnije formirani. Sashko1999 (razgovor) 18:19, 15 april 2018 (CEST)

Zdravo, hoću da napravim neke manje promene, ako mi dozvolite, hvala vam. Sashko1999 (razgovor) 18:28, 15 april 2018 (CEST)

Sashko1999, bit će vam dozvoljeno, uz napomenu koju sam vam već napisao na Vašoj stranici za razgovor, da se pridržavate pravopisa bosanskog jezika. Ako vam bosanski jezik nije maternji, radije pitajte ili provjerite u Pravopisu.--- CH3OHCl3Radodaj H2O 20:35, 15 april 2018 (CEST)


Razgovor:C♯

Neslazem se sa izrekom da je prevod izgovora C šarp ("si šarp") iz engleskog u bosanski oštri C. Samo jedan prijevod rijeci šarp znaci oštro ali u ovom slucaju to se odnosi na znak # koji se u engleskom zove numbersign.

Veliko ili malo s? --C3r4r2d2 07:37, 11 februar 2015 (CET)

Svejedno. --Munja-x64 (razgovor) 23:44, 14 juni 2015 (CEST)


Razgovor:Crnoglava grmuša

Crnoglava i crnokapa grmuša su dvije različite vrste
#. crnoglava se stručno naziva Sylvia melanocephala
#. crnokapa se naziva Sylvia atricapilla.
Možete to i ovdje pogledati . --78.1.66.41 10:08, 1 februar 2015 (CET)


Razgovor:Crvena jabuka

@Nerko65kad  stigneš vidi da se proširi članak sa diskografijom. Panassko (razgovor) 19:05, 3 mart 2023 (CET)

Zanemari, zaboravio sam da to imamo u šablonu koji se ne vidi na mobitelu. Panassko (razgovor) 19:19, 3 mart 2023 (CET)

@Panassko Ja sam već proširio njihovu diskografiju sa ovom gomilom singl ploča, kojih prije nije bilo u šablonu. Pregledam opet i dodam ako ima šta novo za dodati za albume. Opasno si uletio u grčku mitologiju, a ja malo laganice radim Simonea Martinija i Sijensku školu. Veliki pozdrav dobri čovječe i ljubitelju znanja.

Nerko65 (razgovor) 19:24, 3 mart 2023 (CET)

:Ma pusti mene, prenijelo me i zaboravim da je diskografija poredana u šablonu. Samo ti nastavi dobar posao. Panassko (razgovor) 19:43, 3 mart 2023 (CET)


Razgovor:Demografija Banje Luke

U člancima se nebi trebale iznositi nestručne analize, te mišljenja i neistine. Inače sam protivnik ovakvih članaka, gdje se svako selce i čaršija nacionalno prebrojava, te navode besmislene teze o porastu broja nekog naroda kao veliki problem, te ponavljanje gluposti da je Bošnjacima bilo zabranjeno izjašnjavanje u SFRJ. Nacionalno pitanje u SFRJ je jasno, a ovakve falsifikate ću lično izbrisati, kao i amalize porasta broja pripadnika nekog naroda. Ova wiki nije za takve analize. Nažalost ima projekata koji ovaj koncept zlouptrebljavaju, ali bs.wiki ne bi to trebala postati!--AnToni(R) 12:34, 25 maj 2018 (CEST)

Besmisleni komentari uklonjeni  i ! --AnToni(R) 12:36, 25 maj 2018 (CEST)
Podržavam tvoj stav da se izbriše ovo o izjašnjavanju (ali bi te ipak zamolio da ostaviš preporuku da su Bošnajci na priješnjim popisima označavani kao "Muslimani"), međutim je potpuno pogrešno da se izbriše nacionalni sastav po naseljenjim mjestima jedne općine, jer se npr. U BL vidi da su Bošnjaci i Hrvati činili većinu u gradskom naselju. I da, promjena nacionalne strukture stanovništva (ali samo ona nakon 91-92, za ova priješnja ne postoji niti jedan pravi izvor) prestavlja veliki problem, jer je promijenio cijeli život u tome gradu, ekonomski, socijalni, pa čak su se demografske promjene odrazile i na imena naseljenih mjesta. Time bi protjerivanje masovnog broja stanovnika potpuno marginizovali.
Smatram da bi trebali napraviti glasanje o ovoj temi, ali da minimalno četiri korisnika da svoje mišljenje. Combi2000 (razgovor) 14:53, 25 maj 2018 (CEST)
Osim toga, zašto si uklonio farbu iz tabele? Combi2000 (razgovor) 14:55, 25 maj 2018 (CEST)

Ne znam o čemu da se glasa? Enciklopedijski članak navodi činjenice, a ne neke analize iz političkih pamfleta, niti rečenice:..Iako trenutno ne postoji zvanična statistika nije teško zaključiti da veliku većinu stanovnika Banja Luke čine Srbi. Kako promjene u nacionalnoj strukturi utiču na cijeli život? O migracijama, protjerivanju stanovništva se može napisati u članku i historiji Banje Luke, a ne ovdje navoditi činjenice, po metodi...nije teško zaključiti. Drugo: farbanje tabela je nepregledno i nepotrebno. Takođe ne vidim razloga da se uopšte boji većinska grupa u nekom selu! Po meni se o tome treba glasati. Ili ako neko može da mi objasni zašto je označavanje većinskog naroda prednost u jednoj enciklopediji? Pismenom je dosta da usporedi dva ili više brojeva. A kome mi pišemo enciklopediju? Nepismenima, kojima je cilj da na osnovu boje naprave neku analizu ili zaključak? --AnToni(R) 15:43, 25 maj 2018 (CEST)

: Polahko. Nisam mislio da se treba očuvati ovaj stari "režim" farba, već da se uzmu možda neke druge farbe na osnovu kojih je lakše označiti koja etnička grupa čini apsolutnu, a koja relativnu većinu. I ja se slažem da se ova od tebe spomenuta rečenica izbaciti, nakon toga bi trebali onda ubaciti rezultate popisa iz 2013. godine po naseljima te općine i fino napisati jedno do dvije rečenice zašto je se udio Bošnjaka, Srba i tkd. toliko promijenio. Osim toga, nacionalna struktura stanovništva i migracijski tokovi također čine demografski sliku jednog područja, pa bi to, pogotovo s obzirom na ove radikalne promjene, trebalo također pisati u članku Combi2000 (razgovor) 17:11, 25 maj 2018 (CEST)

:: Nije Toni izbacio boje, nego ja, i to zato što su bile katastrofalne (ne pretjerujem, zaista). Treba samo uporediti trenutnu tabelu u ovom članku (i svim ostalim iz ove kategorije) s ovom ovdje i biće jasno k'o dan. Lično ne vidim smisao u posebnom označavanju, odnosno razdvajanju relativne od apsolutne većine i to pogotovo bojama, ali ako se to već želi prikazati, po meni prihvatljivo rješenje bilo bi dodavanje postotaka (), kao što je rađeno kod tabela u člancima o naseljenim mjestima (Agino Selo § Stanovništvo, recimo). – Srdjan m (razgovor) 18:09, 25 maj 2018 (CEST)


Razgovor:Demografija Fojnice

Smatram da bi trebali ukloniti šablon na početku članka, jer je on postavljen u vrijeme kada on nije imao ni jedan izvor, dok je u međuvremenu Golden Bosnian Lily postavio izvore, koji su po mome mišljenju dovoljni. LP Combi2000 (razgovor) 11:22, 25 maj 2018 (CEST)


Razgovor:Demografija Glamoča

Ovu bi napomenu o Bošnjacima generalno izbacio iz članaka o općinama. Prvo, nije tačno da izjašnjavanje kao Bošnjak nije bilo dozvoljeno - jer ne postoji ni jedan zakonski akt o zabrani izjašnjavanja kao Bošnjak, Bosanac ili sl. Popisi u SFRJ su razlikovali narode i narodnosti, a ako se neko izjasnio kao Bosanac, Dalmatinac, pa možda i Bošnjak, to je svrstavano u regionalnu pripadnost. Neko je nekad (birvaktile) ubacio tu napomenu u sve članke, a ja smatram da je nepotrebna i neistinita. Ne bi sad da objašnjavam historijsku pozadinu definiranja imena Musliman, te kasnije Bošnjak, jer je to manje-više svima poznato. Napomena mi malo vuče na teze, da je u SFRJ i BiH bilo zabranjeno biti Musliman, da su Hrvati bili ujarmljeni u srpsko ralo, a da Srbi gube u miru ono što dobiju u ratu. (Pozdrav Dobrici i njima sličnima)! --AnToni(R) 12:00, 2 maj 2017 (CEST)

Ma samo sam vratio zbog količine uklonjenog teksta; nisam ni čitao sve što piše. :-) Neka se uradi što je potrebno – ovo nije moja oblast. – KWiki (razgovor) 12:03, 2 maj 2017 (CEST)


Razgovor:Demografija Sanskog Mosta

Podaci u ovoj tabeli ne odgovaraju popisu iz 1961. Broj stanovnika u Sanskom Mostu 1961. je 39.483! Provjeriti, pa vratiti u članak! --AnToni(razgovor) 18:16, 26 novembar 2013 (CET)


Razgovor:Demografija Kneževa

Bošnjaci, Bošnjani, Bosanci su stanovnici Bosne kako muslimanske vere tako i pravoslavci (Srbi), rimo-katoličke vere (Hrvati) ali i Jevreji, Romi i ostali muslimani ili hrišćani, ateisti, agnostici, budisti i razni drugi. Ovde je dato netačno objašnjenje da Bosancima muslimanske vere nije bilo dozvoljeno da se izjašnjavaju kao Bošnjaci što nije tačno. Današnji termin "Bošnjaci" je nastao mnogo posle tih popisa na kojima su se izjašnjavali kao Muslimani (narod). Ne može se retro-aktivno proglašavati da nekome nije bilo dozvoljeno nešto jer nema logičkog opravdanja. Ispade sada po ovom novom da su i Hercegovci "Bošnjaci" da su muslimani iz Crne Gore "Bošnjaci" da su beogradski muslimani (čiji su svi preci živeli u Srbiji i primili islam u 16. ili 17. veku a da pritom nikad nisu ni bili u Bosni "Bošnjaci", da su muslimani iz Makedonije "Bošnjaci" ili oni sa Kosova iako niko od njih ne potiče ni iz ove današnje a ni iz pre-otomanske Bosne. Po toj logici ispade da pravoslavci ili rimo-katolici koji žive u Bosni od 6. ili 7. veka nisu Bošnjaci (ili Bosanci).
Ako ste već hteli da pojasnite, trebalo je samo da kažete da su se bosanski muslimani nekad izjašnjavali kao "Muslimani" a da se danas izjašnjavaju kao "Bošnjaci" i sve bi bilo jasno a i tačno.

Moj poznanik iz Beograda Tarik je sin muslimana iz Libije i Srpkinje iz Beograda, muslimanske je vere ali nije Bošnjak niti može da bude. Postoje i primeri da je neko iz nekog razloga prešao na Islan ali nastavio da živi u Beogradu, posećuje beogradsku džamiju pa niko normalan ne misli da je on Bošnjak.

Po prihvaćenim definicijama nacija to je jezik (osim kod naroda koji su nastali kasnije stvaranjem novih kolonijalnih država). termin Bosna je geografski...dakle nije dobio ime po narodu nego se tako zvao i pre nego što su se preci današnjih naroda na toj teritoriji nastanili. Stanovnici koji su nastanili Bosnu vremenom su poprimili naziv Bosanci, a kasnije podele na Srbe, Hrvate i Muslimane su nastale zbog pripadništva nekoj veri. Ukupno gledano svi su oni "Bošnjaci", biološki gledano (analizom DNK) svi pripadaju jednom narodu (potomcima starih slovenskih plemena koja su se tu doselila i mešala sa starosedocima, Turcima, Nemcima i ostalima) i ni po krvi, ni po jeziku, po poreklu, po mentalitetu ne postoje razlike. Razlike su veštački napravljene po verskoj i političkoj osnovi

Podaci na wiki su zvanični, na osnovu popisa stanovništva, provedenih u Jugoslaviji, odnosno BiH. U jednom periodu je odrednica Musliman postojala kao modus za izjašnjavanje, dok je ona kasnije promjenjena u odrednicu Bošnjak. DNK analizom se ne može dokazivati pripadnost naciji. Odrednice na popisu su bile i sada su regulirane državnim zakonima, ali je svakome pojedincu ostavljena opcija izjašnjavanja na popisu. Kako wikipedija nije mjesto za diskusiju o činjenicama zasnovanim na zvaničnim dokumentima, te dokazivanja pseudonaučniH činjenica o nacionalnoj pripadnosti na osnovu genetskog koda, ovdje nema mjesta. Ovakvi pokušaji su postojali u Trećem rajhu, te se smatraju krajnje ekstremnim i neukusnim. Toni(razgovor) 07:49, 7 decembar 2012 (CET)


Razgovor:Demokratski narodni savez

U člancima o partijama i sličnim, kao izvor ne može biti statut ili web stranica te iste stranke. U principu je to reklama ili propaganda!--AnToni(R) 08:21, 18 juni 2021 (CEST)

Naravno da se osnovni podaci o partiji mogu preuzeti sa web stranice partije, kao datum osnivanja, sjedište, predsjednik... mogu preuzeti, ali političke ideje sa vlastite stranice su promicanje političke ideologije, koja nužno nije dokazana od nezavisnih izvora.--AnToni(R) 08:34, 18 juni 2021 (CEST)


Razgovor:Karamel boja

E150d je kod za aditiv Caramel - sulfitno/amonijačni u hrani. Glavna svrha mu je bojenje hrane u smeđe ili crno.

* Cockta
* Coca-Cola
* Pepsi

* http://ddwilliamson.com/standards/
* http://online.foodchemicalscodex.org/online/login
* http://sethness.com/caramel_color_facts/properties.php
* http://www.caramel.com/155-What-is-Caramel-Color.aspx
* http://www.caramel.com/Caramel-Overview.pdf
* http://www.inchem.org/documents/jecfa/jecmono/v20je11.htm
* http://www.reuters.com/article/2012/03/06/soda-fda-idUSL2E8E5DSB20120306
* http://web.archive.org/web/20130511163409/http://www.refreshments.ca/system/files/33/original/HC_4-MEI_Response.pdf
* http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2004.htm
* http://oehha.ca.gov/prop65.html
* http://www.cspinet.org/new/201206261.html


Razgovor:Edip

—Razgovor Antigone i Izmene predočava nam njihova stajališta i Antigoninu namjeru (da pokopa Polinika unatoč kraljevoj zabrani).    —U stajaćoj pjesmi zbor pjeva o Poliniku i njegovu pohodu na Tebu.
—Kreont daje proglas (da Polinik ne smije biti pokopan) i obrazlaže povode njegova davanja.
—Dolazi stražar dovodeći Antigonu i obavještava o njenom činu. Antigona obrazlaže motive i povod svoga postupka, a Kreont joj objašnjava svoje stajalište i uvjerava je da je u krivu. Dolazi Izmena te razgovara s Antigonom. U stasimu zbor opisuje zlo i zlu sudbinu Antigoninu.
—Dolazi Hemon kod oca Kreonta te ga pokušava uvjeriti da je u krivu. U stajaćoj pjesmi zbor pjeva o ljubavi.
—Antigona pjeva tužaljku o svom životu te razmišlja o svojoj sudbini i idealima. U stasimu zbor opisuje druge nesretnike u grčkim mitovima.
—Dolazak proroka Tiresije u Kreontov dvor te mu proriče nesreću, no Kreont ne popušta. U razgovoru Kreonta i Zbora Kreont uviđa da je u krivu te odlazi osloboditi Antigonu. Stasim opisuje Tebu i okolicu te zbor moli Zeusa za pomoć u nevolji.
—Glasnik nam objavljuje Hemonovu smrt te potom smrt Euridike. Još se prikazuje Kreontovo žaljenje te ljutnja na nesklonost bogova.


Razgovor:EESTEC LC Sarajevo

Naslov (pitanje) sam uklonio jer nije po standardima wikipedije. U prvom odjeljku prije prvog naslova se piše ukratko o temi članka. Dalje, izbjegavajte previše korištenja boldiranih slova. Zatim, ovaj dio o projektima je čista "reklama". Uopće je irelevantno ko je bio predavač, šta su učesnici imali prilike da vide, rade itd. itd. Morate objasniti temu članka, a ne nekakve projekte koji su istini za volju nebitni u cijeloj ovoj priči. Bez uvrede--CER@ (ask) 14:31, 13 februar 2012 (CET)
EESTEC - (skr. od Electrical Engineering Students’ European Association) je udruženje studenata elektrotehnike Evrope, koje pod tim imenom postoji od 1984. godine. EESTEC je neprofitna, nevladina, nepolitička organizacija čija je cilj ujediniti studente elektrotehnike širom Evrope, s ciljem da dostignu vrhunac u svom akademskom i socijalnom životu.
EESTEC LC Sarajevo  - EESTEC Local Committee Sarajevo je jedan od preko 50 ogranaka udruženja EESTEC, koji od 2006. godine djeluje na Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Sarajevu.

EESTEC LC Sarajevo je danas tim od preko 150 članova, mladih i inovativnih studenata Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Sarajevu.
Veliki broj članova je preko EESTEC mreže imao priliku da učestvuje u stručnim radionicama, seminarima i razmjenama širom Evrope.
Osnovni cilj EESTEC-a je promocija i razvoj međunarodnih kontakata između studenata i profesionalaca u oblasti elektrotehnike. Kroz stručne radionice, razmjene, stručne prakse i druge aktivnosti, omogućena je razmjena ideja i iskustava iz ove oblasti, te time unapređenje tehničkog znanja studenata elektrotehnike. EESTEC svim članovima lokalnih komiteta pruža šansu za upoznavanje širokog spektra poslovnih mogućnosti i ostvarenje internacionalne karijere, a jedan od koraka koji idu ka ostvarenju ovog cilja je formiranje jedinstvene baze podataka studenata elektrotehnike iz cijele Evrope.
Uz osnovne ciljeve EESTEC-a Lokalni Komitet Sarajevo želi omogućiti što većem broju mladih sa Elektrotehničkog fakulteta u Sarajevu da putuju u evropske metropole i usavršavaju stručno znanje i strane jezike. Članovi udruženja teže ka poboljšanju udruženja kako bi postalo najorganizovanije studentsko udruženje u BiH i da bi dobili status jednog od pet najboljih lokalnih komiteta u Evropi.

JobFair je najveći projekat udruženja EESTEC LC Sarajevo. To je projekat koji određeni lokalni komiteti EESTEC-a realizuju na lokalnom nivou. Naime, JobFair je sajam zapošljavanja za studente tehničko - tehnoloških fakulteta, koji nudi studentima priliku za direktan kontakt sa budućim poslodavcima, te im već i tokom studija pruža mogućnost za pronalazak zaposlenja ili stručne prakse. S druge strane, JobFair nudi kompanijama široku bazu biografija studenata i diplomaca koji aktivno traže zaposlenje, te jedinstvenu priliku da dođu do kvalitetnog kadra. Tokom JobFair - a studenti i diplomci učestvuju u popunjavanju elektronske baze podataka, te na taj način automatski postaju potencijalni zaposlenik kompanija učesnica. JobFair je projekat koji nailazi na veliku podršku Elektrotehničkog fakulteta u Sarajevu, kao i sve većeg broja institucija kantonalne i federalne vlasti. Dosadašnji rezultati pokazuju da je JobFair uspio uspostaviti veze između poslodavaca i studenata/diplomaca, što je i primarni cilj ovog projekta.
eNews je godišnji magazin studenata elektrotehnike i namijenjen je kako studentima tako i profesorima i asistentima Elektrotehničkog fakulteta, pa i šire. Još od izdavanja prvog broja u septembru 2007. godine, svrha ovog magazina je da čitaoce upozna sa radom i aktivnostima organizacije EESTEC LC Sarajevo, predstavi ostvarenja studenata i asistenata, prati naučna dostignuća, kao i iskustva studenata svih odsjeka na Elektrotehničkom fakultetu u Sarajevu. eNews magazin je besplatan i dostupan široj javnosti u štampanoj i elektronskoj formi.
EESTEC Congress se održava jednom godišnje i okuplja međunarodni Upravni i Nadzorni odbor, predstavnike svih lokalnih komiteta, međunarodne trenere i ostale članove tijela zaduženih za pravilno funkcionisanje Udruženja kako bi sagledali šta su uradili u prethodnoj godini na lokalnom i internacionalnom nivou, izabrali novi Upravni i Nadzorni odbor na internacionalnom nivou, razmijenili ideje i iskustva i na taj način poboljšali rad ovog udruženja.
T4T - Training for Trainers je internacionalna radionica na kojoj se učesnici obučavaju za soft skills trenere. U okviru EESTEC International-a osnovan je tim certificiranih trenera koji drže treninge iz oblasti Activation/Motivation, Fundraising, Project Management, Time Management, Team Buidling. Prvi trening za trenere održan je u Sarajevu 2008. godine kada je EESTEC International dobio 16 certificiranih trenera.
My Powerfull Software je internacionalna radionica sa 20 učesnika iz cijele Evrope održana u augustu 2007. godine. Tema radionice je bila "Softverski alati u elektroenergetici". Predavači su bili profesori sa Elektrotehničkog fakulteta u Sarajevu.
eMovie Academy je internacionalna radionica sa 16 učesnika iz cijele Evrope, koja je održana prvi put u Julu 2010. godine, a zatim i u Julu 2011. godine, oba puta tokom trajanja Sarajevo Film Festivala, jednog od najznačajnijih kulturnih događaja u Bosni i Hercegovini. Radionica je, kao i sve u Sarajevu u tom periodu, posvećena filmu. Učesnici su slušali kratki kurs o snimanju i montiranju filma, koji je bio realizovan od strane profesora sa Elektrotehničkog fakulteta. Nakon toga, učesnici su podijeljeni u grupe u kojima su snimali i montirali kratke filmove o Sarajevu, sa različitim temama, kao što su: Historijsko Sarajevo, Mostovi u Sarajevu, Multireligijsko Sarajevo, Hrana u Sarajevu, Parkovi u Sarajevu, Sarajevske legende, i sl.
EESTEC Winter Olympic Games Sarajevo je internacionalna razmjena studenata sa 16 - 20 učesnika iz Evrope. Prvi put je organizovana na prelazu između 2009. i 2010. godine, a drugi put u februaru 2011. godine. Ova razmjena je osmišljena tako da se njeni učesnici upoznaju sa Sarajevom i svim njegovim znamenitostima, historijom, kulturom, te zanimljivom tradicijom. Sve ovo je realizovano uz konstantno prisjećanje na Olimpijske igre 1984. godine, koje su se održale u Sarajevu. Učesnici su imali priliku vidjeti olimpijske planine, kao i veliki broj objekata izgrađenih za potrebe organizacije Olimpijskih igara 1984.

* EESTEC
* Elektrotehnički fakultet u Sarajevu

* EESTEC LC Sarajevo
* EESTEC Internacional


Razgovor:Srednje egipatsko carstvo

Kwiki, daj ovom članku neki pametan naslov. 'vako ne mere ostat' ;) --CERminator (razgovor) 10:28, 18 juli 2013 (CEST)


Razgovor:Johann Strauss mlađi

Ima li neko dobru riječ za ()? Ja sam to doslovce preveo kao spomenlist!--AnToni(R) 13:47, 2 januar 2021 (CET)

Na engleskom je Page of Testimony, tj. Stranica svjedočanstva, a našao sam da je to upotrijebljeno na jednom domaćem sajtu, pa neka zasad ide tako dok ne ispadne nešto bolje. – KWiki (razgovor) 16:32, 2 januar 2021 (CET)

:Ovdje se radi o izdatom jubilarnom listu, papiru ili kartonu, na kojem su zalijepljene poštanske marke, a još je tu oznaka povodom čega su marke. Moglo bi i filatelistička spomenica, mada spomenica ima historijski prizvuk na Partizansku spomenicu iz 1941. Način tvorbe spomenlista mi vuče na njemački jezik.--AnToni(R) 16:46, 2 januar 2021 (CET)

:: Ah, ja fulio ceo fudbal, tj. otišao na Yad Vashem i njihov Gedenkblatt. Bože dragi... Ostari se. :-) Onda stavi "filatelistička spomenica". – KWiki (razgovor) 17:08, 2 januar 2021 (CET)

Mislim da bi opus u muzičkim djelima, nakon naziva kompozicije, trebalo pisati kao skraćenica op. malim slovom o? --AnToni(R) 15:09, 2 januar 2021 (CET)

Skraćenica je "op.", samo još trebam provjeriti je li O malo ili veliko. – KWiki (razgovor) 16:35, 2 januar 2021 (CET)
Na en-wiki skraċenica "Op" je napisana velikim "O" slovom, a na de-wiki "op" ide malo slovo. Ja sam se ravnao prema en-wiki.
Nerko65 (razgovor) 17:38, 2 januar 2021 (CET)

Nijedna strana Wiki nije relevantna za to nego naš pravopis. ;-) – KWiki (razgovor) 17:58, 2 januar 2021 (CET)

:"Đe nas nađe!" Mi znamo ona dva gorespomenuta :)!--AnToni(R) 18:01, 2 januar 2021 (CET)
Znam samo da mnoge stvari koje ovdje radimo, ravnamo se prema en-wiki (kao najveċoj). Sretno sa potragom u pravopisu.
Nerko65 (razgovor) 19:09, 2 januar 2021 (CET)


Razgovor:Izotermni proces

Zna li iko zašto mi se stvara ovaj prazan prostor između dva pasusa? Da šablon Termodinamika nije prouzrokovao kakve "smetnje"? --Kal-El 22:10, 24 septembar 2010 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Galib~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Galib. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Galib~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:26, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Davorzona

Što se mene tiče možeš, svaka pomoć je dobrodošla. Samo te molim da zasad ne uređuješ članak da nebi došlo do konflikta u izmjenama, a ako Cera prihvati tvoju ponudu javit ćemo ti šta bi mogao da radiš. Ne znam šta će Cera o ovoj ponudi mislit ali javiti će ti na vrijeme. I samo još nešto u postavkama imaš opciju za potpis gdje možeš odlučit kakav će ti potpis da izgleda, a ispod toga imaš objašnjenje kako se potpisati, ta opcija ti olakšava postupak potpisivanja samo ukucaš ta četiri znaka i automatski ćeš se potpisat pravilno:) --Alem 19:58, 28 septembar 2010 (CEST)

Svaka pomoć je dobrodošla. Ne znam kakve sve podatke o toj temi imaš, u svakom slučaju možeš nam pomoći, ali te molim ako možeš da pišeš na stranici za razgovor, pa ćemo kad završimo prebaciti na članak. Usput možeš pogledati i članak kokain, da vidiš primjer kako će na kraju izgledati članak. Srdačan pozdrav--CER@ (ask) 07:32, 29 septembar 2010 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Irenatrickovska

Your second account Korisnik:I trickovska has been blocked. --WizardOfOz talk 19:00, 7 oktobar 2010 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Wlasta~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Wlasta. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Wlasta~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:36, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:51, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Euscorpius tergestinus

Hello, I'm sorry, I don't speak Bosanski, but I'm learning and understand something. I must say, that there is area of Korsica and I found no information about distribution of Euscorpius tergestinus in France. The photo of E.tergestinus was taken in Czech republic, there are three or five areas of its colonies. These scorpions are probably relict of pre-glacial age.
--Vincislao Rossellini (razgovor) 22:29, 9 maj 2014 (CEST)

Euscorpius tergestinus in Czech republic


Razgovor:Europa (mitologija)

U izvoru: Halilović, Senahid. Pravopis bosanskoga jezika, Kulturno društvo Bošnjaka „Preporod“, Sarajevo, 1996., str. 140.
* str. 140., § 605. Grčki i latinski dvoglasnici au, eu u naš jezik prenose se dvojako:

: a) najčešće ostaju samoglasnici a + u, e + u: august, August, autonomija, autoritet, inauguracija, kaucija, laureat, Klaudije; eufemizam, neutralan, pseudo, pneumonija, Europa (mitsko lice), (…).
Dakle, članak Evropa (mitologija) treba biti premješten na Europa (mitologija), jer jedno je Evropa kao kontinent, a drugo je mitsko lice Europa. -- Bugoslav (razg.), 21:32, 13. septembra 2011. (CEST)

:: Ovdje je zanimljivo to što je kontinent dobio ime po dotičnoj mitskoj ličnosti. :-) Ali eto, ovako se makar rješava pitanje razlikovanja pojmova. -- Kukac 22:09, 13 septembar 2011 (CEST)


Razgovor:Evropsko prvenstvo u košarci

Fiba je priznala kontinutite Srbiji za rezultate SRJ/SCG, ali i ako to zanemarimo, niste upisali Srbiji srebro iz 2009. godine u donjoj tabeli.

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Evropsko prvenstvo u košarci


Razgovor:Federalna televizija

Ako može, htio bi da se ukine zabrana za ovu stranicu.Hvala. -- (Combi2000 (razgovor) 18:56, 16 decembar 2015 (CET))

Ovdje napiši sve izmjene koje želiš na članku. --سلام - C3r4r2d2 18:58, 16 decembar 2015 (CET)

: Hoču da napišem koje sada direktor, da promjenim ime u Radio Televizija Federacije Bosne i Hercegovine,da napišem adresu i da stavim sliku RTVFBiH, koja je več na engleskom članku te stranice. (Combi2000 (razgovor) 19:00, 16 decembar 2015 (CET))

:: Ja bih ti samo predložio da malo poradiš na pismenosti ako se misliš zadržati na Wikipediji. Ovo kako pišeš na stranicama za razgovor ne može proći (več, nerazlikovanje je/ije, nestavljanje razmaka iza interpunkcija, "da + prezent" umjesto infinitiva gdje je to moguće /nije svuda moguće/, piše se "Radiotelevizija", a ne "Radio Televizija" itd). -- KWiki (razgovor) 19:05, 16 decembar 2015 (CET)

::: Izvinjavam se zbog toga. Ja sam iz Njemačke, pa ne znam bosansku gramatiku 100%. Htio sam prvo da pišem članke na njemačkom, ali pošto na bosanskoj wikipediji nema toliko članaka, odlučio sam se za našu wikipediju. -- (Combi2000 (razgovor) 20:03, 16 decembar 2015 (CET))

:::: "Federalna televizija" je uobičajeni naziv, pa bi trebao takav i ostati. -- Munja (razgovor) 20:06, 16 decembar 2015 (CET)

::::: Svaka čast na razmišljanju i volji. To je za svaku pohvalu. Ali ovo je ipak enciklopedija, a to podrazumijeva da članci trebaju biti što pismeniji. (Ne mislim sad da nema grešaka jer svi ih ljudi prave – i meni se desi, a jezik mi je struka – nego da te greške ne budu iz kategorije krupnijih.) Nažalost, budući da si (vjerovatno) odrastao u Njemačkoj, teže će ti ići s jezikom, ali šta je tu je, Bože moj. P. S: Munja dobro kaže za naziv članka. -- KWiki (razgovor) 20:23, 16 decembar 2015 (CET)

:::::: Pa mogli bi napisati novi članak RTVFBiH.(Combi2000 (razgovor) 20:48, 16 decembar 2015 (CET))


Razgovor:Filozofski fakultet u Sarajevu

Počeo sam spajati članke o odsjecima u ovaj jer nema razloga da svaki ima svoj članak. Treba razmisliti da li je potrebno zadržati imena profesora koji su predavali ili predaju po pojedinim odsjecima, čini mi se bespotrebnim.
Pozdrav,
Panassko Panassko (razgovor) 18:25, 15 mart 2023 (CET)

@KWiki mislim da sam sve prebacio, ako ima još nešto javi. Panassko (razgovor) 09:45, 16 mart 2023 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Filozofski fakultet u Sarajevu


Razgovor:FK Borac Šamac

*Stevo Nikolić
*Dario Damjanović
*Zoran Ivić
*Goran Kušljić
*Igor Sabo
*Zoran Ivić
*Marko Zečević
*Goran Pavić
*Milovan Aćić
*Milan Stojanović
*Velibor Pavlović
*Dragan Ilić
*Joco Radić
*Mirza Hasanović
*Srđan Dobrić
*Igor Susaković

*Slaviša Božičić
*Branislav Berjan
*Radivoje "Rade" Vasiljević
*Mladen Radović


Razgovor:FK Famos Hrasnica

Jeli se FK Famos spojio sa NK SAŠK Napredak u FK Famos SAŠK Napredak ili šta? I ako jeste, na kojem sada stadionu igraju, pretpostavljam na ovom, sigurno ne bi koristili onaj u Doglodi pored ovog. AnelZukic 02:49, 25 oktobar 2011 (CEST)


Zna li iko živ sa čim ovo povezati? KWiki (razgovor) 00:01, 20 februar 2023 (CET)

@KWiki Najbliže ovome što sam uspio pronaći je  Panassko (razgovor) 10:24, 20 februar 2023 (CET)

:Dobar. Hvala ti. Ma članak je vjerovatno prepisan iz nekog nenavedenog izvora. Nije nimalo loš, da se razumijemo, samo što je ostavljen ni na nebu ni na zemlji. A ni naslov nije najsretniji. KWiki (razgovor) 11:47, 20 februar 2023 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Genetski tipovi kvartarnih formacija


Razgovor:Greenwich

na hr i sr. wiki stoji Grinički meridijan. Mjesto se zove Greenwich. Po kojoj logici je ona grinički meridijan? Kod nas je Grinvički. --CER@ (ask) 13:20, 4 februar 2013 (CET)

Po izgovoru - u engleskom se ne izgovara ovo W (pridjevi se pišu fonetski). ;) Trebalo bi i kod nas biti "grinički". -- KWiki (razgovor) 13:45, 4 februar 2013 (CET)

: OK, izmijeni...mo--CER@ (ask) 13:48, 4 februar 2013 (CET) ;)


Razgovor:Hari Mata Hari

Zamolio bih nekog od administratora da vrati stranice o albumima grupe Hari Mata Hari pa da ih malo doradim.
Nerko65 (razgovor) 01:08, 28 juni 2022 (CEST)


Razgovor:Hava

Zbog raznolikosti tumačenja potrebno je članak podijeliti na Hava i Eva.--AnToni(R) 18:12, 7 juli 2021 (CEST)

Ispravno bi bilo sva tumačenja stavit u isti članak. Samo vjerujem da će biti spora o tome kako bi se glavni članak trebao zvati. Da postoji odvojen wikidata za Havu bilo bi lako ovo riješiti, ovako možemo izdvojiti ali će taj članak Hava biti siroče. Adam / Adem ima odvojene stavke. --Haris (razgovor) 11:47, 8 juli 2021 (CEST)


Razgovor:HMS Resolution (Cook)

Treba mi pravilan plural za kategoriju Slup(ov)i Kraljevske mornarice UK! --AnToni(razgovor) 13:11, 7 maj 2014 (CEST)

Mislim da jeste slupovi jedan slup, dva slupa, više slupova. --C3r4pričaj 13:15, 7 maj 2014 (CEST)

: Das ist richtig, C3r4. :-) Isto kao brod - brodovi. A kako bi drugačije i bilo? Slupi? :) Malo previše poetski. :) -- KWiki (razgovor) 13:39, 7 maj 2014 (CEST)


Razgovor:Humska zemlja

Harise, vidim gdje je problem ovdje, pa ako mi dozvoliš, pokušaću da malo objasnim na šta mislim. "Hum" nije nikad bio toponim za područje, nije postojalo neko šire područje pod tim nazivom prije 1326. Hum je ono brdo iznad Mostara na "zapadnoj" strani, i od dolaska Slavena se tako naziva, neko kaže čak od Ilira. Naziv se širio i na visoravan koja se nadovezuje na brdo i širi se sve do Blata (Mostarsko Blato), dakle brdo + mali pojas u zapadnoj Hercegovini, od brda do Blata, je nosio taj naziv prije dolaska Bosanaca 1325/26. Sve iz brda prema istoku, dakle od mostarske kotline, bilo je Zahumlje (kako mu i ime govori, područje iza-Huma), ali ni Zahumlje nije obuhvatalo ni izbliza isti tertoriji koji će kasnije pod Kosačama biti Hum. Zahumlje se protezalo na određen broj župa od Neretve u mostarskoj kotlini pa do Nevesinja na sjeveru, na istok do pola puta do Gacka i Bileće i na jug do Popova Polja - na istoku se graničilo sa Travunijom, na jugu sa Primorjem, na jugo-zapadu sa Drijeva-Neretva. Hum je ista stvar kao Donji Kraji, postoji nekakva pred-historija, ali konstituisanje "zemlje" ima svoj manje-više precizan datum, i u slučaju Huma/Humske zemlje to je 1326, a vladari su isključivo Kosače.
Nema područja pod tim imenom prije ovih događaja, ni u političkom ni geografskom smislu; šire područje današnje Hercegovine je prije Huma bilo podjeljeno, a područja iz te podjele su imala drugačija imena u političkom smislu - geografski nije bilo Huma; sama toponimija prije 1326 ne poznaje ime Hum osim za brdo i šire područje brda Hum. Prema tome nema neke velike komplikacije - Hum je predmet političke geografije, usko vezan za Bosnu i Kosače - kao Donji Kraji. Nemoj se osječati pod pritiskom, jer ja neču dalje insistirati na bilo kakvim promjenama, i neču više pisati o ovom pitanju na prostoru za članke. Ako se želiš konsultirati sa mnom, tvoja pitanja i sugestije su uvijek i više nego dobrodošle!--ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 17:06, 1 mart 2021 (CET)

OK, mislim da sam shvatio u čemu griješim. Poistovjećivao sam Humsku zemlju sa čitavom njenom historijom i zaboravio da je pojam zemlja bio srednjovjekovni bosanski ekvivalent nekoj oblasti ili kako bismo na enwiki rekli duchy. Po tebi, trebamo li imati onda dva članka koje bi nazvali Humska zemlja (u šta treba uključiti "Vojvodstvo" i Zahumlje? --Haris (razgovor) 11:51, 2 mart 2021 (CET)

: I ovdje se ponavlja: Iznošenje vlastitih teza šta je Hum, a šta ne! SZR ne služe za iznošenje vlastitih teorija--AnToni(R) 17:40, 2 mart 2021 (CET)

:: Ne iznosim vlastite teze. --Haris (razgovor) 19:32, 2 mart 2021 (CET)
Veliki pozdrav Harise! Evo kakvo je moje mišljenje, ali prije toga da kažem da su tvoje izmjene u skladu s onim što sam ja naučio o historiji tih krajeva:
* članak "Hum" preimenovati u "Zahumlje", i u njemu se baviti Zahumljem - iako je prepun Čehinih "intervencija", članak na hr.wiki može poslužiti kao urnek za sređivanje našeg Zahumlja, ili možda malo bolji članak na sh.wiki - članak na en.wiki je takođe pun dobrih i tačnih podataka ali je sam članak horror koji slika potpuno pogrešnu historijsku sliku;
* članak "Hercegovina" bi onda bio centralni članak koji bi opisivao historiju od dolaska Salvena do danas, i u kojem bi postojala poglavlja posvećena svakoj od etapa u razvoju Hercegovine - rani srednji vijek sa Travunijom, Primorijem, Neretvom, Zahumljem, visoki i kasni sa Humskom zemljom, novi vijek sa Osmanskim osvajanjem i životom u carstvu, zatim Austro-Ugarska, i savremeno doba od 1918 na ovamo.--ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 18:00, 2 mart 2021 (CET)

pisanje članaka na Wikipediji na bosanskom jeziku ne bi trebalo biti "urničenje" sa hr.wiki i nekakvih Čeha ili Čehinja! Prepisivanje je jedno a drugo je pisanje. Pa valjda zna svako biti toliko pismen i napisati 20 riječi i referencirati neki izvod bez Češkog urneka! Sto god urnek metoda značila!--AnToni(R) 18:08, 2 mart 2021 (CET)
, Hum je ono što kažu mainstream izvori da jeste, a što se tiće "mišljenja", upravo je obratno - članak je taj prostor koji ne trpi vlastito mišljenje, a SZR je upravo prostor osmišljen za to da se može iznijeti i mišljenje vezano za problematiku članka kako bi se izbjeglo da se iznosi u člancima. Osim toga ja se u mišljenju o članku oslanjam na "izvore", koji se mogu pronaći na Internetu, a ne na one koje niko ne može provjeriti, nigdje.--ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 18:27, 2 mart 2021 (CET)

Vidi gore: "Stranice za razgovor se ne smiju koristiti za iznošenje vlastitih teorija".--AnToni(R) 19:28, 2 mart 2021 (CET)

:, moraš razlikovati "vlastite teorije" od konstruktivnog i kritičkog mišljenja o problematici članka, problematici izvora, problematici pravila, itd, pogotovo kao admin - nije svako iznošenje mišljenje iznošenje "vlastitih teorija", jer dda je tako ne bi niko smio ništa napisati.--ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 23:12, 2 mart 2021 (CET)

Antoni, nemoj više vračati članak na Vojvodstvo jer nemaš adekvatne izvore. kad ponudiš adekvatne izvore ja ću se povući ne samo sa članka nego sa bs. projekta.--ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 00:26, 3 mart 2021 (CET)


Razgovor:Husejnija džamija

Pozdrav, da li smijem obrisati sav ovaj tekst iz ovog članka, i posve novi dodati, mislim ako to uradim hoculi biti sta kaznjen? :D Pitam za svaki slucaj, jer dobio sam jednu knjigu o ovoj džamiji, pošto ovih informacija nema na internetu, pa sam mnogoo toga planirao da napišem iz knjige, posto tu ima mnogo vise informacija. Naravno iz ovog članka isto ima informacija i u knjizi, ali hoću da posložim sve :D Mozda je smijesno ovo pitanje, ali ipak da pitam :D SanelPandzic (razgovor) 20:50, 16 januar 2022 (CET)

: Uporedi s knjigom i vidi ako šta može ostati od ovoga što ima. Vjerovatno ne treba baš sve izbrisati. Dalje, zabranjeno je doslovno prepisivanje iz knjiga koje nisu u javnom vlasništvu, ali se smije preraditi, prepričati vlastitim riječima. – KWiki (razgovor) 22:09, 18 januar 2022 (CET)

:Ovu knjigu je stampala Islamska zajednica u Gradačcu. Kada kazes u "javnom vlasnistvu" na sta se podrazumijeva, jel se podrazumijevana to da mora biti odobreno da te informacije objavim iz knjige? SanelPandzic (razgovor) 02:51, 19 januar 2022 (CET)

:: Javno vlasništvo znači da nije zaštićena autorskim pravima. Mada i tada postoji mogućnost upotrebe, tj. doslovnog prepisivanja ako vlasnik autorskih prava dadne pismenu dozvolu. – KWiki (razgovor) 09:47, 19 januar 2022 (CET)

:::Svaka knjiga ima copyright,  osim onih koji imaju copyleft. Prepisivanje nije dozvoljeno. AnToni(R) 10:01, 19 januar 2022 (CET)

::::Dakle, jedino mogu prepričati svojim riječima? Provjerit cu također da li ima javno vlasnistvo knjiga. SanelPandzic (razgovor) 05:47, 23 januar 2022 (CET)


Razgovor:Indexi

Izgleda da je Cera 2010. godine obrisao stranicu o singl ploči Indexa "I tvoje će proći/Jedina moja". Ako neko od administratora može da vrati ovu stranicu, a ako ima još koja pa da sve to vratimo i doradimo.
Nerko65 (razgovor) 00:17, 21 august 2021 (CEST)

Vratio sam dva koja sam našao. Ali ih treba kompletno doraditi!--AnToni(R) 10:27, 21 august 2021 (CEST)

: Nadao sam se da će barem biti infokutija i još nekoliko sitnica da mi skrati vrijeme dorade. Nema veze, onda ću ih kompletno uraditi. Nerko65 (razgovor) 15:39, 21 august 2021 (CEST)

:: Infokutiju i kategorizaciju napravim ja.--AnToni(R) 15:49, 21 august 2021 (CEST)


Razgovor:Izolda Ambrožić


Razgovor:Jezičke porodice i jezici

Zar ne bi bilo logičnije skratiti naziv na "Indoevropski jezici"? ;) Ne znam čemu ovo sve ispred, ali pošto tad nisam bio na Wiki, neću mijenjati bez pitanja. -- Kukac (razgovor) 12:16, 12 maj 2012 (CEST)

, zašto ne bi naslov mogao biti samo jezička porodica (iliti famalija ;)) i treba obrisati sav ovaj spisak (koji je btw. kopiran sa hr.wiki u ta neka "džahilijetska" (zaostala) vremena) --- CH3OHCl3Radodaj H2O 22:27, 16 februar 2018 (CET)

: Radite šta mislite da je najbolje; znaš da mi je Wiki utočište od struke. :-) – KWiki (razgovor) 23:41, 16 februar 2018 (CET)

::Možda je to menjanje na "Indoevropski jezici" nekome logičnije, ali po mome mišljenju ne bi bilo dobro. Članak   Jezičke porodice ijezici je o jezicima celog sveta. Na njega je dosada povezano ovo, što se evidentno ne odnosi samo na indoeuropske, nego na svetske jezike uopšte.  Vidi:
File:Human_Language_Families_(wikicolors).png|Jezičke familije sveta

::Članak indoeuropski jezici ionako več postoji. Predpostavljam, da će se dodavati novi linkovi/poveznice, kako budu u bs wikipediji kreirani novi članci jezicima i/ili jezičnim magrupma/familijama. Da vidim, šta već postoji, što bi se moglo već povezati...  Turski jezik nije imalo operativni link (poveznicu?) u Altajsku grupu jezika, pošto članak o toj grupi jezika još ne postoji, pa sam to povezao na dio o Altajskoj grupi u ovom članku.

::Članak o familijama/porodicama/grupama srodnih jezika bi (sa jako malo napora) mogao biti korisniji, ako bi "Sadržaj" inicijalno pokazivao porodice (i otkrio spisak jezika u porodici tek kat korisnik to zatraži), ali ja još ne znam može li se to i ako može, kako to napraviti.

::Ako neko več zna i slaže se da bi to bilo korisno, dobrodošao je da to napravi, inaše ču ja kad naućim ovde pogledati dali se netko ne slaže, i napraviti to ako je OK. --Marjan Tomki SI (razgovor) 11:39, 14 decembar 2020 (CET)
=== Alatke koje u drugim prostorima omogučuju ograničenje prikazanih nivoa u pregledu sadržine (TOC) u bs prostoru ne rade ===
Tu ne postoji šablon sa potrebnim svojstvima. Još više, predpostavljam da je ime TOC izkorišteno za alfabetsku listu (i za to se može koristiti), ali onemogućuje korištenje na načine, koji u en: (i sl) rade. Do daljeg odustajem (nešto drugo na redu). --Marjan Tomki SI (razgovor) 04:29, 23 januar 2021 (CET)

: Pitanja vezana za tehničke stvari mogu se postavljati ovdje. – KWiki (razgovor) 14:47, 23 januar 2021 (CET)

:  hvala, što si mi skrenuo pažnju na to mesto (postoji link na početku, ali mi nije "pao u oči").

: Problem je, što to nije samo (ili još nije samo) usko tehnički problem. Ako sa tim pitanjem odem tamo, nedostajaće kontekst, a to je loše napisan članak sa potencialno (za mene) veoma korisnom informacijom (koju sam tražio i zbog koje sam na kraju i pronašao taj članak).

*Tehnička strana problema - da nema šablone za TOC level, ili da TOC šablona na bs ima drugu namjenu, mogla bi se obraditi tamo.

*Kontekst, koji fali za tehničku stranu, je zašto bi to nekom trebalo, i ima li možda (ili su moguća) boljih rešenja. Koliko sam pogledao, taj nivo nije obrađivan tamo, ali možda grešim (ili griješim ;-) - i o tome ti sigurno znaš više.

*U stvari, postoje različita rešenja oko TOC (različitih rešenja za pregled zadržaja) i ova stranica bi mogla biti "test problem" za razmišljanje, kakvi sve pregledi sadržaja bi mogli u različitim kontekstima dobro doći, koji već postoje (ja sam video neke stvari u wikimedia svetu, ali se ne sećam gdje) i možda napraviti specifikaciju (konceptualni model) šta bi to bilo i kako bi radilo - pa da dobijemo nešto jednostavno, upotrebljivo u svim sličnim situacijama, i efikasno (ako je jednostavno, to često znaći malo potrošnje resursa). Recimo TOC next gen :: I ne nužno dobijemo - možda rodimo ili pomognemo u porađanju....

::Generacija, porađanje... Napisao sam da sam ovamo došao zbog jezika (i uvida u interakciju prirodnih). Generacija je izvorno (latinski) porađanje, ili ono što se (tako ili drukčije) zajedno rodi (jedna, ista generacija...). Ima i rađanja električnog napona i struje, tona i signala - i tako dalje (ali za to ne mogu navesti Wiki valid izvore, pa možda to treba izbaciti - ili ne). Uglavnom duga i široka, a ako je dobro ispričana i zanimljica priča, a na kraju tu smo opet negde kod rađanja i djece (a i makar u godinama, i u mnogima od nas još postoji djete) ;-).

::Ako neko (ili cela generacija, a možda i one iza nje) više ne razumije jezičke porodice (u slučaju generacije-rađanja ili onog-što-je-rođeno, generatora-roditelja == porodice riječi u istom jeziku), problem je sličan kao kod nekoga ko živi u kulturi, koja ne poznaje pismo. Ima stvari na stenama i kamenima, ali toj kulturi ništa ne znače. To važi za sve simbole - od reči i slova i brojeva, do stvari, energije (što vidimo, što čujemo, kad nad neko ili nešto dodirne) i njihovih značenja. Kod ograničenog razumjevanja rječi to znaDči, da neko uopšte nije svestan onoga, što ne poznaje, kao što čovek iz kulture bez pisma nema pojma šta slova mogu značiti.  To nije samo teoretski; bilo je podataka o barem jednom djetetu koje je preživelo smrt svojih roditelja i u životu ga održao pas; nekoliko godina, kad se djete nije pojavilo u školi nadzornici su istražili zašto, i prilično se naučilo o tome, koliko znači okolina u razvoju djeteta. Klasika je Kipling i Mowgli, ja sam tada čuo za priču iz Sibira, a izgleda da postoji bar jedna priča i knjiga https://www.goodreads.com/book/show/129909.The_Boy_Who_Was_Raised_as_a_Dog  iz Amerike. Dopunjavam se - tih priža izgleda ima više - en:Feral child (dokumentiranih).

::Slične priče ja pričam van Wikipedije, pod jedrima kad ne puše dovoljno, ili dok se održavaju brodice i jedra da svima brže prođe vreme, dok ruke rade poznati posao, ili za vrjeme fizičke pripreme, ako bi inaće bila dosadna. Prošle godine u ovo vreme sam vežbao dvije žene za jedrenje i svaki put na kraju su ispričale, da ih najviše bole trbušni mišiči - od smijanja. Ove godine to nam još nije dozvoljeno, pa sam tu privremeno, da dopunim podatke o mojim učiteljima - lingvistima - iz mladosti, i njihovim učiteljima, sad kad se nemogu kretati vani gde bi trebao i tako to.

*Sa druge strane, o tome šta bi moglo ili trebalo biti urađeno sa ovim sadržajem ovdje, da to što sam tražio i tu pronašao, ostane, a da se (polaaaako) sredi hrpa stvari što ne valja ili još nedostaje na stranici o jezičkim porodicama i jezicima sveta; o tome bi sigurno trebali "pričati" ovdje.

:U stvari, trebalo bi prikazati jezičke porodice svjeta - slika je na stranici - tako, da dalje možeš pronaći, gdje na toj slici se nalazi jezik, koji te interesira. To bi uostalom značilo, da bi ta stranica postala obrnuto od siroćeta - svaka stranica o jeziku bi adresirala deo na ovoj stranici, i iz toga bi svako mogao videti (jezički) kontekst (okolinu, u kojoj postoji - ili  je postojao - neki jezik).

:Sledeći korak bi bio, kako sa takvom slikom ići kroz vreme. To se može napraviti kompjuterskim modeliranjima, i ima hrpa aspekata i problema - i rješenja - ali o tome verovatno nećemo sada ovdje.

*Neću izbaaciti priču gore, iako sam zastranio, ali da završim: Pomogni mi, molim, pronaći mjesto za razgovor o vama poznatim tabelama sadržaja (koje možda već postoje, ali ja o tome nemam pojma), i daj mišljenje ima li TOC next gen ovdje i sad smisla - i gdje o tome.

:Ako nema, onda mogu sa razlikom između ponašanja oko TOC na en in sl i bs na tehničkom dijelu čaršije, tako da oni mogu ponoviti problem i ići dalje. I izvini, ali premalo sam ovdje, da bi bio konsistentan u e-je-ije stvarima (trebam pogledati, kad se vratim nakon nekog vremena - i ako grešim (bolje, kad griješim?), podsetite me. --Marjan Tomki SI (razgovor) 22:52, 23 januar 2021 (CET)

:: : Ja jesam dugo na Wikipediji, ali uglavnom ni sad nemam pojma o ovim tehničkim stvarima jer se time nikad nisam ni bavio, pa ću "p(r)ozvati" Srđana i Šemsu; možda oni nešto mogu. A zanemarite slovne greške u pisanju jer, dok god se ne mijenja značenje, svi će Vas razumjeti. :) – KWiki (razgovor) 02:43, 24 januar 2021 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Jezičke porodice i jezici


Razgovor:Kali (hinduizam)

Zašto mitologija? Hinduizam je vjera jednako kao i Islam i Kršćanstvo. Zašto njihova vjerovanja nazivati mitologijom, a kad se priča o anđelima i melecima ne stoji mitologija?

Zato što Kali postoji grad u Kolumbiji, ili nekoj južnoameričkoj državi--CERminator (razgovor) 21:03, 1 august 2013 (CEST)

:Grad je Cali. Kali bi možda mogao bez ikakve zagrade ako nema čvora--CERminator (razgovor) 21:06, 1 august 2013 (CEST)


Razgovor:Karel Čapek

94.112.7.141 01:01, 17 august 2012 (CEST)Karel je sa svojim bratom Josefom napisao nekoliko djela, većinom za odrasle (Krakonošova bašta, Bistre dubine, Adam stvoritelj, Iz života kukaca, Ljubav igra sudbine, itd. 94.112.7.141 01:01, 17 august 2012 (CEST) Pričanje o psiću i mačkici je najpoznatije djelo Josefa Čapka. Karel nije u tome učestvovao. 94.112.7.141 01:01, 17 august 2012 (CEST)http://www.capek.narod.ru/povidani.htm94.112.7.141 01:01, 17 august 2012 (CEST)

Pejsek o kočička je djelo Josefa a ne i Karela Čapka


Razgovor:Kazneno djelo

Provjeriti je li ovo duplikat, jer imamo i "Krivično djelo" (što ima prednost u bosanskom standardu s jezičke strane, osim ako ovo nisu sinonimi). Ako jest duplikat, prebaciti ono što se može i ostaviti preusmjerenje. KWiki (razgovor) 13:10, 15 septembar 2022 (CEST)

sa https://www.zakon.hr/z/98/Kazneni-zakon Kaznena djela i kaznenopravne sankcije propisuju se samo za ona ponašanja...
Dakle, hrvatski jezik palapabosnia (razgovor) 15:35, 15 septembar 2022 (CEST)

U čemu je razlika? AnToni(R) 19:17, 15 septembar 2022 (CEST)


Razgovor:Konstantin Mihailović

Predlažem izbjegavanje ćirilice jer dva slova "а" (ćirilica) i "a" (latinica) nisu istog ASCII koda, pa linkovi neće kako treba raditi ako se koristi ovaj prvi karakter. Možda da sve prebacimo na latinicu u ovom članku? --Munja (razgovor) 21:52, 8 decembar 2016 (CET)


Razgovor:Kraljevic

Na svim wikipedijama Königsberg, na bs Kraljevic!? Čak i na ruskoj je Кёнигсберг! --Golden Bosnian Lily (r) 20:36, 25 januar 2019 (CET)

"Königsberg" = "Kraljev brijeg". Nisam ni ovo prije vidio, ali pretpostavljam da je ostavljeno radi razlikovanja od današnjeg Kalinjingrada, tj. ovo se odnosi na grad za vrijeme Pruske. Članak je ionako prekratak i ovo bi se jednostavno moglo prebaciti u članak o Kalinjingradu, u sekciju "Historija". – KWiki (razgovor) 20:41, 25 januar 2019 (CET)


Razgovor:Kriminalistička tehnika

en:Trace_evidence je blizu sadržaja ovog članka.--palapabosnia 12:23, 13 juli 2011 (CEST)


Razgovor:Lokativ

Lokativ je prije svega padež mjesta (kao što i piše u članku) - zašto je onda u navođenju pitanja izostavljeno "gdje" i napisano samo "O kome/čemu"? — Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik 178.148.120.53 (razgovor • doprinosi) 01:31, 9. septembar 2013 (CEST)

Bilo je to da članak odavno nije prègledan. :-) Hvala na primjedbi. Izmjena je unesena. Napomena: na stranicama za razgovor obavezno je potpisivanje (klik na plavu olovku u gornjoj alatnoj traci, desno od 2 velika slova "A"). -- KWiki (razgovor) 01:58, 9 septembar 2013 (CEST)

Pitanja za lokativ - šta je bilo sa "gdje"?


Razgovor:Ljubičasta

Malo zbunjen oko ove boje. Violetna ili ljubičasta? Purple, violet se prevodi kao ljubičasta.
Purple je grimizna boja. Ova stranica nije uvezana sa ostalima koje se prevode kao ljubičasta nego violetna. Ako je neko stručnjak za boje molim da mi pomogne. Pozdrav! -- Amir.beg (razgovor) 03:34, 18 august 2016 (CEST)

Ovaj članak je o ljubičastoj boji. Međutim, interwiki linkovi kod svih jezika (čini mi se) upućuju na grimiznu. Možda samo treba promijeniti interwiki linkove (povezati s drugom wikidata). Možda neko ima i drugačije mišljenje. (ovo moje je "bez Googleanja" ;)--سلام - C3r4r2d2 07:38, 18 august 2016 (CEST)

, , . Čini mi se da neki jezički srodni projekti (tačnije .hr i .sr) izjednačavaju purpurnu (koja nastaje miješanjem crvene i plave) i ljubičastu (koja je spektralna boja), dok je kod .sh uvod tačan, ali je ljubičasta povezana sa člancima o purpurnoj. Ja sam nas tačno povezao i morat ću što prije napisati članke o purpurnoj i grimiznoj. :-) – Srdjan m (razgovor) 00:56, 4 oktobar 2016 (CEST)

:, znači ipak sam bio na tragu rješenja ;)  --سلام - C3r4r2d2 07:33, 4 oktobar 2016 (CEST)


Razgovor:Mafija

Netko je ovdje očigledno promijenio jezik na kojem je pisan tekst! S lijeve strane piše da je ovaj tekst na hrvatskom jeziku, ali on je pisan na srpskom jeziku. Stvarno je tužno da netko nema pametnijeg ili barem časnijeg posla...

Tekst kao i ova cijela Wikipedija je na BOSANSKOM jeziku.--CER@ (ask) 16:22, 23 novembar 2010 (CET)

mafija i cosa nostra nisu jedna teista stvar i ako neznate nemojte pisat,zato sto je prvi rijec mafia spomenuta u organiziranom zlocinu onda kada su se talijani suprostavili francuskim osvajacima,taj pokret se naziva „Morte alla Francia Italia anela! u prijevodu smrt francuzima od talijana i od prvih slova svih 5 rijeci dolazi do rijeci mafia,a cosa nostra nastaje tek u 18.,19. stoljecu...stoga nemojte brkat pojmove i pisat krive cinjenice i mafija je pocela propadati puno prije nastanka droge,jest da ih je droga dokrajcila ali propast mafije je pocela nakon ukidanja prohibicije i nakon sto je sudac FAlcone pospremio vise od 100 vecih glava obitelji u zatvor...


Razgovor:Masakr u Bleiburgu

{{Stranica_za_razgovor}}
'''sa članka dvojnika''' (ako se može nešto iskoristiti što je objektivno)

Imenom '''Križni put''', uz asocijaciju na osnovno značenje sintagme Križni put, naziva se stradanje pripadnika poraženih snaga [[NDH]] i izbjeglih hrvatskih civila nakon izručenja Jugoslavenskoj armiji kraj [[Bleiburg]]a 15. maja 1945. Masovne likvidacije izvršene su kod [[Maribor]]a, Celja, Kočevja i drugdje u [[Slovenija|Sloveniji]], a u Hrvatskoj u okolini Krapine, [[Samobor]]a, [[Karlovac|Karlovca]], [[Sisak|Siska]], [[Bjelovar]]a i drugdje. Masovno stradanje trajalo je od maja do augusta 1945. Opća amnestija proglašena je 3. augusta 1945., ali je ubijanja (iako u manjem obimu) bilo i kasnije. Postoje vrlo različite procjene broja ubijenih: od 45.000 do 200.000. (Hrvatska enciklopedija, sv. 6, 2004.) Najvjerojatnija brojka, po posljednjim istraživanjima, je oko 50.000. Također, treba imati u vidu da su u isto vrijeme, na području Slovenije i drugdje, ubijeni mnogi zarobljeni četnici, slovenski belogardejci, kozaci, Nijemci i dr.

Više od 60 godina nakon događaja i 17 godina nakon rušenja komunizma (2007.), još ne postoje tačna istraživanja o broju žrtava Bleiburškog pokolja i Križnog puta. Prilika da se to učini iz teško shvatljivih razloga propuštena je 1990-ih godina. Tokom posljednjih nekoliko godina, ipak, istraživanjima u Sloveniji i Hrvatskoj, kao i stranih stručnjaka koji su se tim događajima bavili (u to su doba ubijeni i mnogi Nijemci, Kozaci i drugi), daju okvirne brojke koje se mogu smatrati približno pouzdanim.
===Procjene===
U periodu do oko 1990. godine, iznesene su vrlo različite procjene ukupnog broja žrtava. Pri tome često nije sasvim jasno misli li se samo na Hrvate (vojnike vojske NDH, ustaše i civile), ili na ukupne žrtve među ubijenim zarobljenicima (uključujući četnike, crnogorske separatiste, Kozake, Nijemce, slovenske belogardejce i dr.). Donosimo pregled procjena od najmanje do najveće.
*Milovan Đilas i Mate Meštrović: 20.000

Milovan Đilas je iznio tu procjenu u jednoj od svojih knjiga štapanih u inostranstvu. Hrvatski politički emigrant Mate Meštrović se s njim složio u kritici knjige Ivana Johna Prcele Operation Slaughterhouse.
*Franjo Tuđman: 35 do 40.000

Intervju časopisu Start, preneseno u Večernjem listu 13. aprila 1991. (Jelačić, str. 120)

Tuđman se u svojoj knjizi Bespuća povijesne zbiljnosti iz 1989. opsežno bavio srpskim preuveličavanjem broja žrtava  Koncentracijskog logora Jasenovac. Ovdje je neizravno kritizirao i previsoke brojke koje se iznose za Bleiburg. Time je dao podršku Žerjaviću, koji je bio u toj diskusiji najaktivniji, i uložio najveći trud u istraživanje.
*Vladimir Žerjavić: Oko 50.000

Iz demografskih proračuna ukupnog broja žrtava i poznatih podataka o poginulim borcima NOR-a i žrtvama fašizma, Vladimir Žerjavić u knjizi Opsesije i megalomanije oko Jasenovca i Bleiburga zaključuje da je broj poginulih kvislinga i kolaboracionista Hrvata i Muslimana sa područja NDH 99.000 (70.000 Hrvata i 29.000 Muslimana). Po njegovim riječima teško je procijeniti koliko je od toga poginulo u borbama tokom rata; možda polovina.
*Hrvoje Matković: deseci hiljada. (U knjizi "Povijest NDH", 2002, str. 241)
*Ivan Mužić: najmanje sto hiljada. (U knjizi Stepinac i Pavelić, str. 81)
*Vinko Nikolić: Više od 200.000

Procjena na koju su se najviše pozivali Hrvati u emigraciji. I danas se najčešće spominje "200 do 300 hiljada žrtava".
*Mate Šimundić: između 245.000 i 295.000.

Vidi članak: Bleiburški pokolj
*Ivan pl. Jelačić: Više od 294.000

Zbroj svih brojeva koje su preživjeli svjedoci objelodanili u svojim izjavama.
*John Ivan Prcela: 600.000

Procjena koju iznosi u knjizi Hrvatski holokaust (objavljeno na engleskom 1970. pod imenom Operation Slaughterhouse). Procjenu su drugi hrvatski politički emigranti odbacili kao pretjeranu. Ipak, na nju se ponekad pozivaju i u naučnim publikacijama u svijetu.
===Nikad se nije pokušalo napraviti popis žrtava===
Teško je shvatljivo zašto hrvatska vlast i historičarska nauka nakon 1990. nisu uložile nikakav trud da se žrtve, koliko je god moguće, poimenično prebroje i dođe do približno pouzdanog ukupnog broja žrtava po kategorijama (ubijeni ustaše, domobranski časnici, domobranski vojnici, civili, ubijeni odmah po predaji, ubijeni kasnije, uhapšeni i ubijeni u gradovima…)
Postojala je svojevremeno saborska Komisija za utvrđivanje ratnih i poratnih žrtava. Bila je ukinuta, po svoj prilici s pravom, jer stvarni posao nije obavila, nego se usredotočila na (uglavnom uzaludne) pokušaje negiranja pokolja za koje su krive vlasti NDH 1941.-1945.. Tada, sredinom 1990-ih, još je bilo dovoljno živih svjedoka, moglo ih se sve anketirati u jednoj kampanji, otvoriti fajl za svaku navedenu žrtvu (što je radio 1945., kada je posljednji put viđen živ itd.), sve unijeti u baze podataka, uspoređivati i sumirati, naravno uz studij dokumenata, rezultate iskapanja i druge metode.
Postojalo je svojevremeno i Hrvatsko društvo za istraživanje žrtava rata i poraća, a neka istraživanja radile su razne organizacije, ali ni do kakvih iole tačnih podataka nije se došlo. Historičar dr. Josip Jurčević, koji je bio predsjednik navedenog Društva i profesionalno radio za saborsku Komisiju, svoj naučni rad usmjerio je na osudu totalitarne komunističke ideologije, što ne pomaže u diskusiji koliki je broj žrtava stvarno bio.
Ostajalo se na izražavanju snažnih emocija i osuda, političkim i ideološkim manipulacijama. Tako je bilo cijelo poratno vrijeme i sa svim žrtvama Drugog svjetskog rata u Jugoslaviji, ali niz popisa jest bio načinjen, možda ne po besprijekornoj metodologiji, ali neusporedivo više nego što je samostalna Hrvatska napravila.
Ostaju zbog toga gorak ukus i sumnje. Prilika je propuštena, svjedoci su u međuvremenu uglavnom pomrli.
===Današnje stanje istraživanja===
U Hrvatskom institutu za historiju istraživači rade na projektu "Ljudski gubici Hrvatske u Drugom svjetskom ratu i poraću". Voditelj projekta je dr.sc. Vladimir Geiger. Posljednju procjenu ukupnog broja žrtava iznio je u intervjuu sedmičniku Glas Koncila, 13. maja 2007. Evo ključnih brojki koje iznosi:

Na području NDH, što se Hrvata tiče, stradalo je oko 180.000 do 240.000 osoba, najmanje oko 65.000 kao žrtve nacističkog, fašističkog, četničkog i ustaškog terora, oko 45.000 stradalo je kao pripadnici partizanskog pokreta, a ostali su stradali kao pripadnici Oružanih snaga NDH te kao žrtve partizanskih i komunističkih zločina tokom rata i u neposrednom poraću. Dakako, ne smijemo zaboraviti, na području NDH znatna su stradanja Srba, a posebno je tragična sudbina Jevreja i Roma.

Procjene o broju stradalih na području Jugoslavije od partizana i komunista tokom Drugog svjetskog rata i u neposrednom poraću kreću se u rasponu oko 180.000 do 250.000.

Prema najnovijim istraživanjima austrijskog historičara Michaela Portmanna, koja mi se čine najtemeljitijim i najprihvatljivijim, ukupni ljudski gubici koji se podrazumijevaju pod pojmom Bleiburg i »križni put«, mogu iznositi oko 80.000 (u tu su brojku uključeni, osim Hrvata, i Nijemci, Slovenci, Srbi, Crnogorci, Bošnjaci, vojnici, ali i civili).

Slovenski historičar Mitja Ferenc, koji na tim istraživanjima radi od godine 2001., procjenjuje da je na području Slovenije poslije rata ubijeno više od 100.000 ljudi (uključujući Hrvate, Slovence, Nijemce i druge). Intervju M. Ferenca iz 2005.
Može se dakle zaključiti da su brojke od 200.000 i više žrtava samo među Hrvatima, koje se i dalje javno ponavljaju, nesumnjivo pretjerane. Gore spomenute procjene  Tuđmana i Žerjavića, oko 50.000 žrtava među Hrvatima, prema dosadašnjim rezultatima istraživanja najvjerodostojnije su. To je naravno strašna brojka.
===O pretjerivanju u broju žrtava===
Jasno je, da preživjeli svjedok masovnog ubistva može pretjerivati. Vrlo jasan slučaj opisan je u članku Španovica: Od četiri izvora u kojima se govori o žrtvama partizanskog napada na Španovicu 4-6. oktobra 1942., jedan spominje 400 žrtava. To znatno odskače od ostalih izvora, pa ga možemo odbaciti kao pretjerivanje. Druga tri izvještaja, iz dva nezavisna izvora (NOP i NDH), spominju 204, 205 odnosno 220 žrtava. To je vrlo blizu, pa bismo imali razloge smatrati vjerodostojnim. Međutim, Tonči Erjavić, koji je razgovarao sa desetinama preživjelih i popisao sve "muške glave" u selu i njihove sudbine, te sve žene i djecu koji su poginuli, došao je do brojke od 129, a od toga su osmero ubili ustaše koji su ušli u selo 6. oktobra popodne. Taj je broj vrlo pouzdan: dakle, gotovo dvaput manji od onih u naizgled pouzdanim dokumentima. A često takvi uopće ne postoje, nego raspolažemo samo nesigurnim procjenama ("400").
Takvo napuhavanje vidljivo je u slučaju sabirnog logora Jasenovac, kada je Komisija za utvrđivanje ratnih zločina okupatora i njihovih pomagača već 1945. navela brojku od 500 do 600.000, a pri tome je ipak zanemarila neke još veće procjene koje je čula. Kasnije se brojka iz političkih razloga još napuhivala. Prema današnjim istraživanjima, broj žrtava je između 70 i 100.000. Vladimir Žerjavić je ukazao na oba pretjerivanja, pa je svojoj knjizi dao naslov Opsesije i megalomanije oko Jasenovca i Bleiburga.

Članak treba preurediti i doraditi da budu u enciklopedijskom stilu. Ovo sada je prepisano i skrpljeno ko zna kako!--AnToni(R) 14:45, 26 april 2018 (CEST)

Bit će ovo sada čitano, dat ću se u preuređivanje, tj. vjerovatno prevođenje s engleskog. Ako šta zglajzam, a primjetite, kažite. Kakvo je vaše mišljenje treba li ostati ovaj naziv ili ne? Šta je uvriježeno u literaturi? --Haris (razgovor) 13:17, 10 maj 2020 (CEST)

:Literatura
* https://hamdocamo.wordpress.com/2007/08/17/nedat-sulejmanpasic-od-sarajeva-do-bleiburga-i-povratak/
*http://iis.unsa.ba/wp-content/uploads/2019/08/36-prilozi_-Prikazi-Ne%C4%91atSulejmanpa%C5%A1i%C4%87.pdf
* http://www.ktabkbih.net/info.asp?id=64508
* https://iis.unsa.ba/?s=bleiburg
* https://www.ekspres.net/drustvo/srpski-pogled-na-blajburg-zasto-odmazdu-komunista-ne-treba-pravdati-osvetom-za-jasenovac
* https://hrcak.srce.hr/39782
* https://hrcak.srce.hr/file/227856
* http://www.yuhistorija.com/serbian/doc/Jasenovac%20i%20Bleiburg.pdf
* http://znaci.net/00003/562.pdf
* https://issuu.com/hip-zagreb/docs/grahek-zrtve-web
* https://repozitorij.ffos.hr/islandora/object/ffos%3A3983/datastream/PDF/view palapabosnia (razgovor) 14:26, 10 maj 2020 (CEST)


Razgovor:Mehkušci

Ovo je van svake pameti. Nigdje u naučnoj literaturi nema slovo h (iako jeste mehko ispravno) ali ne postoji ovakav izraz u biologiji. Google izbacuje samo slovenski jezik (valjda je kod njih to ok). Ako meni ne vjerujete pogledajte primjer nadležnog ministarstva FBiH (na bosanskom je) --C3r4razgovor 08:44, 14 oktobar 2014 (CEST)


Promijeniti ime? --AnToni(R) 12:25, 11 juli 2016 (CEST)

Aha, dok skontam. Ovo je bivše ministarstvo. Ne znam zašto bi mijenjali ime, ako je u ovom obliku postojalo do 1995.? Možda dodati Republike BiH. A poseban članak o Min.pravde treba biti. --سلام - C3r4r2d2 12:28, 11 juli 2016 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Bosne i Hercegovine


Razgovor:Modra rijeka (album)

Postoje sitne greške u spisku pjesama na albumu "Modra rijeka".
1. Prva od devet pjesama je recitacija koja nosi naziv "Modra rijeka", dok u članku piše da je to kompozicija koju su komponovali Kovačević i Rihtman. Tekst jeste od Dizdara, ali samo bi trebalo dodati da stihove govori takođe Šovagović, kao i stihove pjesme "Zapis o zemlji."
2. Ako je napisam autor teksta u prvoj pjesmi, onda treba da stoji njegovo ime i u svim ostalim pjesmama. Autor teksta svih pjesama je Mak Dizdar, osim pjesme "More II" koja je instrumental.
3. Posljednja pjesma na albumu se zove takođe samo "Modra rijeka", a ne "Modra rijeka II."
212.200.65.115 02:02, 11 april 2014 (CEST)

Poštovani, ako možete navesti gdje ste pronašli izvore za ove podatke, hvala.--C3r4 22:24, 7 april 2014 (CEST)
Izvor je slika zadnje strane albuma na kojoj su napisana imena pjesama:
http://jugorockforever.blogspot.com/2011/09/indexi-modra-rijeka-1978.html
212.200.65.115 02:02, 11 april 2014 (CEST)

- zar niko nije primijetio da je naziv pjesme 9. na omotu napisan pogrešno MORDA rijeka? --C3r4 07:30, 11 april 2014 (CEST)


Razgovor:Motajica

KWiki, pomagaj. Evo poslije estauarija, opet imam nekakve deja vuove: ovdje, ovdje i ovdje progooglao sam naziv kakav mi se vrzma u sjećanju: Motajnica! Stvarno mi ništa sad nije jasno! --C3r4pričaj 21:53, 27 august 2014 (CEST)

Ja ukucam sa N, a ono izbacuje sve bez N. Valjda će biti da je ovo ipak tačan naziv. Kako vi sa sjevera to ne znate iz ličnog iskustva? :-) -- KWiki (razgovor) 22:52, 27 august 2014 (CEST)


Razgovor:Niskotarifna aviokompanija

Niskotarifni avioprijevoznik vs Niskotarifna aviokompanija vs Niskotarifna avionska kompanija?
Ja mislim da je prvi naziv najbolji.Sewerload (razgovor) 13:51, 2 juni 2015 (CEST)

Sve avionske kompanije su svrstane u kategoriju: :Kategorija:Avionske kompanije, pa bi najbolje bilo da ostane ovako kako jeste. --سلام - C3r4r2d2 14:03, 2 juni 2015 (CEST)

:P.S. čisto zbog jednobraznosti i kontinuiteta. --سلام - C3r4r2d2 14:03, 2 juni 2015 (CEST)


Razgovor:NK Ecos Vitez

Predlažem, da se stranica pomjeri na NK Vitez, jer je to sada pravo ime kluba. lp --ModriDirkac (razgovor) 13:40, 28 juni 2013 (CEST)


Razgovor:NK GOŠK Gabela

*  Milomir Odović
*  Boris Gavran
*  Slaven Musa
*  Ivan Katalinić
*  Davor Mladina