Razgovor s korisnikom:Agić Nurija

Povodom rasprave o Bošnjacima dodajem jednu posebno važnu stavku, naime termin porijekla jednog naroda nikada empirijski nije definitivno ustanovljen i još uvijek se fiktivno upotrebljava nebesko i svjetovno porijeklo kao dva u sebi dijametralno suprostavljena principa. Ja osobno bih dodao jednu važnu komponentu u takvoj vrsti razmišljanja. Ako je nešto od toga svega nebeskog porijekla, onda su to bili organizatori državnih naroda (vladarske elite ili plemeniti primati), dok su narodi u etničkom i općem kulturološkom smislu, u što se naravno ubrajaju i vjerska shvatanja (ne vjerske institucije) mogući samo kao produkti dugotrajnog kružnog procesa zatvorenog, ali živog geopolitikuma. Zato, definitivan odgovor o tome ko je danas u Bosni Bošnjak, a ko to nije, ne može ili ne smije da bude, može dati temeljita historija općih kretanja na širim bosanskim prostorima  kasnoantičkog i ranosrednjovijekovnog perioda, koja na žalost još nije začela ni kao misaoni koncept, a kamo li kao koncept neke naučne institucije. I na kraju, samo naučna institucija može biti mjerodavna na ovom planu, nikako probrani, samozvani ili režimski eksperti.
Agić Nurtija

Molimo Vas da ne upisujete komentare u sami članak, za to postoje stranice za diskusije, s obzirom da kršite pravila pisanja članka na enciklopediji. Također vodite računa o standardima, jer enciklopedija na bosanskom jeziku se bliži pet hiljaditom članku i zahtijeva novi kvalitet u radu na člancima:--Emir Kotromanić 21:54, 24 oktobar 2005 (CEST)
U vezi vasih komentara o nazivu bosanskohercegovacki umjesto bosanski I obrnuto.  Iako ce se mozda mnogi sloziti sa vama na zalost to ostaje samo dio misljenja koje se nemoze primjeniti u pisanju enciklopedije.  Enciklopedija se mora pisati na osnovu cinjenica a cinjenica je da se danasnja Bosna zove Bosna I Hercegovina pa tako I sve izvedenice tog imena su zvanicno ispravne.  Vase komentare o pokretanju procesa o mijenjanju imena, iako su mozda ispravni, ne pripadaju enciklopedijsko naucnom radu niti se mogu pokrenuti ili podrzavati na ovom projektu tako da se to i nemoze uzimati u obzir u pripremanju jedne enciklopedije.  Takvi stavovi su relativno politicki bazirani na ekpertnim misljenjima a ne na trenutacnim cinjenicama.  Dakle ne radi se ni okakvom prihvatanju “antibosanskog rjesenja” vec cisto o radu po enciklopedijskim normama.  Ipak ako zelite da pisete o toj temi i ako zelite da vasa misljenja budu objavljena mozete to raditi na projektu Wiki Knjige koji je namjenjen za pisanje naucnih teorija.  Javite ako ste zainteresovani.  --204.168.157.41 22:35, 24 oktobar 2005 (CEST)

Ponovo bih Vas zamolio da izdvojite nekoliko sati da se upoznate s pravilima rada na slobodnoj enciklopediji, kako u budućnosti ne bi dolazilo do nepotrebnih nesporazuma. Dakle, osnovni princip rada je da se članci ne potpisuju, u tome i jeste poenta slobodne enciklopedije. Zato i ja koristim pseudonim umjesto vlastitog imena, iako sama registracija vlastitog imena nije problem, nego potpisivanje napisanog članka. Članci nisu ničije vlasništvo nego su otvoreni za izmjene i evoluciju. Svako je slobodan da li će nešto napisati ili ne, naravno u skladu s pravilima ponašanja. Također ključni princip je da se diskusije obavljaju na stranicama za diskusiju koje su pomoćne stranice svakom napisanom članku. Emir Kotromanić 20:24, 29 oktobar 2005 (CEST)
Imam utisak da niste upuceni kako da ispravno zapocnete novu stranicu pa bih vam preporucio da pogledate upute na Wikipedia:Kako započeti novu stranicu.  Takodjer obratite paznju na to koji naslov dajete clancima.  Prebacicu vas tekst o Kulenu na odgovarajuci clanak a ako imate pitanje ili nejasnoca u buduce slobodno se obratite administratorima ili ostalim korisnicima.  Pozdrav--Dado 19:41, 2 novembar 2005 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Agić Nurija


Razgovor:Genocid u Bosni i Hercegovini

Kao Bosnjak postavljam pitanje sebi i tebi i svim ljudima na svijetu:Kada ce se pohvatati cudovista koja su poklala Bosnjake u Gatackoj opstini a najvise u Kuli Fazlagica.Sta je sa Roncevicem Milisavom,Milovic Blagotom,Stanjevic Radosavom,"Bumbarom" i ostalim za koje se zna da su izvrsili masakriranje civila,postenih ljudi omladine i staraca.Hoceli se ikad zadovoljiti pravda za masakar nad Catovicima koji se dogodio na dnu donjeg polja u podnozju planine Babe,a uhvaceni su u planini Bjelasnici gdje smo se svi krili od svojih komsija srba.Lovili su nas kao zeceve i ubijali.Sa ovo malo redaka koje ce neko procitati i mozda inicirati istragu o ovim zlocinima zelio sam skrenuti paznju svim ljudima da se nesmije zaboraviti strava i uzas,golgota Gatackih Muslimana za vrijeme divljanja Belih Orlova i divljackih hordi pomahnitalih aveti Gatackih srba.Jedno je sigurno:I njima i nama valja mrijet,a Veliki Bog je pravedan,i neka je On slavljen i uzvisen, i neka je stid one koji su ubijali Njegova stvorenja,bez milosti.Ima gore i od smrt a to je vjecna patnja.Neka nam svima Veliki Bog sudi,jer je On najbolji Sudac. Izbjeglica iz Lijepog Ponosnog moga Gacka

Molio bih nekoga da prevede sa engleskog prvi deo teksta

I muslimanska vojska je činila genocide i protjerivala na sve strane! Ovaj članak su pisali nacionalisti bez pristrasnosti! Šta je sa stradanjem Srba u raznim krajevima, recimo u Goraždu. I dan-danas se u Goraždu vide porušene i spaljene srpske kuće!--Luka 16:09, 4 maj 2008 (CEST)

: NIJE BILO MUSLIMANSKE VOJSKE. Bila je Armija BiH koja je branila BOSNU i HERCEGOVINU. A Srbi  moraju da žive sa tim što su uradili, a ne umanjivati strahote koje smo preživjeli. Sram vas bilo srebreničkih majki. Tobe jarabi. --Late 16:13, 4 maj 2008 (CEST)

Ne kažem da muslimani nisu pretrpjeli strahote, ali nisu ih jedini trpjeli! Srebrenica je užasna, ali bilo je sličnih stvari koje su radili muslimani! Političari iskorišćavaju napaćeni srebrenički narod u političke svrhe. Ne pokušavam da nikome umanjim strahote. Ponovo ponavljam pitanje: Zašto nigdje nisu navedeni zločini nad Srbima?--Luka 16:16, 4 maj 2008 (CEST)

:ali bilo je sličnih stvari - navedi te slične stvari Luka. ccccccc --Squirrel 16:21, 4 maj 2008 (CEST)

Zar stvarno ne znate za nijedan zločin nad Srbima? Protjerivanje Srba iz Goražda, protjerivanje i ubijanje Srba iz Sarajeva, ustaško-muslimanski napad 1992. na selo Gornju Jošanicu, gdje je poginulo 56-oro žena, djece staraca....... Treba li još da nabrajam?--Luka 16:25, 4 maj 2008 (CEST)

: Van pameti da odgovaram na srpsku propagandu i provokacije al' evo:
pogledaj samo optuznice i presude u Hagu. Pa pogledaj ko je cinio zlocine. --Late 16:29, 4 maj 2008 (CEST)

Ovo nije ni propaganda ni provokacije, već jedno izlaganje i žalba zbog nedovoljne neutralnosti. A nećeš da odgovoriš zato što nemaš kontraargument. Hag nije uspio da uhvatio mnoge zločince na sve tri strane! Čim neko pomene genocide nad Srbima, proglasiš ga nacionalistom, a ja to nikada nisam bio.--Luka 16:32, 4 maj 2008 (CEST)

tebi je to slično?? Bjež' luka ne palamudi više, što kaže East, ne pada mi na pamet da ti odgovaram dalje--Squirrel 16:32, 4 maj 2008 (CEST)

::Ja ti mogu navesti čak i nešo gore: Šta su Muslimani radili od početka rata pa do pada Srebrenice u Srebrenici i okolini? Sve Srpsko su uništili, meta su bili i civili (djeca, žene, starci) dok je nakon toga sledila osveta, što ja uopšte ne opravdavam, jer je bilo dosta ne dužnih! Znamo da je VRS odvojila žene i decu od muških... Pitam se koliko njih je učestvovalo u borbama i zločinama nad Srbima? Ne treba meni Haag da potvrdi šta je zločin am šta nije, šta je genocid am šta ne... meštani i grobovi žrtava su dokaz a pošto sam iz Bosne a rat nije bio prije ko zna koliko decenija da bih pao na tudju propagandu znam dobro koliko ste vi nas voljeli a da ste bili snažni ko mi Bog zna koliko bi Srba stradalo.

:Naravno da je isto! Na obje strane je bilo mrtvih glava! Dobro, pokušao sam da ispravim neutralnost, ali odustajem!--Luka 16:34, 4 maj 2008 (CEST)

::Kakve su ovo prepirke na nacionalnoj osnovi? Članak je doslovno preveden sa en.wiki, (prevodio ja, prim.aut.), a što se tiče rata u BiH, i tko je šta radio, historija će pokazati. Molim Vas sviju da prestanete i posvetite se editovanju, hvala.--CER@ 17:18, 4 maj 2008 (CEST)

...te, u dosta manjoj mjeri, pojedini hrvatski ekstemisti...
Postoji li određena brojka koliko se inače smije ubiti u ratu nekog naroda ili!? Mislim da bi se dio rečenice ..., u dosta manjoj mjeri, pojedini... trebao izbaciti! --Golden Bosnian Lily (r) 11:01, 6 septembar 2018 (CEST)

: Svaka žrtva je ista bilo da se radi o 10 ili 50 osoba. Zločine su činili i neki bošnjački ekstremisti kao i hrvatski bojovnici. Možda umjesto izbacivanja riječi...u manjoj mjeri treba uglaviti i riječ bošnjački iako se broj takvih možda kreće nekoliko ili par ali bilo ih je--109.175.39.83 12:40, 6 septembar 2018 (CEST)

::Ili izbaciti skroz hrvatski jer niko nije dokazao da su Hrvati ni Bošnjaci počinili genocid. Ratni zločin da ali genocid ne.-109.175.39.83 12:43, 6 septembar 2018 (CEST)

:::ICTY je dokazao udruženi zločinački poduhvat gdje su osuđena pojedina srpska i hrvatska "vojna lica" kao i ostalim. Kao npr. hrvatsko pravosuđe je za ratne zločine osudilo Fikreta Abdić. E sad, je li Abdić Bošnjak po nacionalnosti to ja stvarno ne znam pa biste ga mogli i pitati pošto se javljate iz Velike Kladuše tako da imamo i tu informaciju iz prve ruke! Sefer Halilović, Naser Orić, Fatmir Limaj, Isak Musliu, Ramush Haradinaj i Idriz Balaj su "vojna lica" Armije Republike Bosne i Hercegovine koje je ICTY oslobodio krivice dok su:  Haradin Bala (13 godina zatvora), Lahi Brahimaj (6 godina zatvora (29. novembra 2012. oslobođen krivice)), Enver Hadžihasanović (5 godina zatvora (na ponovljenom suđenju 22. aprila 2008. kazna smanjena na 3,5 godine zatvora)), Rasim Delić: 3 godine zatvora, Amir Kubura (2,5 godine zatvora (na ponovljenom suđenju 22. aprila 2008. kazna smanjena na 2 godine zatvora)) osuđeni, te ako pogledamo spisak presuda možemo zaključiti da je Armija Republike Bosne i Hercegovine jedna od najčasnijih armija koje su uopće ikad kročile planetom zemljom za razliku od ostalih kao na primjer Vojske Republike Srpske i Hrvatskog vijeća odbrane koje su bile u rangu "terorističkih organizacija"! --Golden Bosnian Lily (r) 20:14, 6 septembar 2018 (CEST)

:: GBL  --Munja (razgovor) 20:51, 6 septembar 2018 (CEST)

:Wikipedija nije mjesto gdje se iznose osobna mišljenja!--AnToni(R) 21:38, 6 septembar 2018 (CEST)

::, morate biti direktni(ji), inače Vaš komentar nije razumljiv tako da bi osoba na koju se odnosio Vaš komentar bolje shvatila šta želite reći te ubuduće nebi više puta pravila istu grešku. Inače, Vi se slažete da u "spornoj rečenici" nema ništa sporno!?--Golden Bosnian Lily (r) 18:28, 10 septembar 2018 (CEST)

:Radi se o pojmu enciklopedijskog pristupa nekoj temi. Nije naše da diskutujemo i iznosimo vlastite poglede i predstave, nego da navodimo dokmuntovane činjenice, bez predrasuda i bez nebitnih zaključaka.--AnToni(R) 22:23, 10 septembar 2018 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Genocid u Bosni i Hercegovini


Razgovor:Fikret Abdić

Historija čovječanstva od usmenih predanja, ispisanih mitova, hvalospjeva i epova, pa sve do najnovijih vremena i moderne (političke) izgradnje kulta ličnosti puna je narodnih junaka, kojima je, da bi im zasluge za narod bile očišćene od obavezne kriminalne hipoteke rođenog siledžije, nerijetkog incesta, slavoljubivog oceubice, redovnih pljačkaških pohoda i pokolja nad "krvnim neprijateljima", od njihovih slugu, ulizica i izravnih korisnika dobara ili naslijednika na prijestolju prišivan svetački oreol, u njihovo ime i prljavim blagom podizani sveti hramovi-bogomolje i slične "svete ili humane zadužbine". Fikret Abdić je samo jedna sićušna čestica ove historijske svemirske prašine, koju će razni vjetrovi u raznim budućim prevratima na dotičnim geopolitičkim prostorima zacijelo raspirivati, raznositi na razne strane i prema potrebi praviti od iste čestice nevidljivog atoma ili čovjekolikog gorostasa. Dobro bi bilo kada bi se u Bosanskoj Wikipediji pomen ovog pokrajinskog junaka, a u suštini mjereno aršinom općecivilizacijskih normi, jadnika i bijednika, sveo na nekoliko općih podataka - dvije-tri rečenice i kraj.
Agić Nurija - Uppsala/S
Vjerujem da sa kapacitetom vaše retorike koja pozira na ovoj stranici za diskusije također možete i da sudjelujete da ovaj članak bude fer i korektno napisan te nadasve neutralan.  Napravio sam manje korekcije ali neutralnost je još uvijek osporena tako da ako znate više o ovoj temi predložio bih vam da pomognete u reviziji članka.  Pozdrav --Dado 05:16, 6 oktobar 2005 (CEST)
Za Fikreta Abdića važi slijedeće moje razmišljanje: Baviti se politikom mogu samo i jedino oni ljudi koji su rođeni u relatvno slobodnom građanskom i demokratski uređenom društvu, te od malih nogu odgajanu u političkom duhu sa preduvjetom da posjeduju urođeni talenat koji se naravno poslije izgrađuje i nadgrađuje. Jer, (zaključak misli) "Politika je vrhunska umjetnost, jednako kao što je to, između ostalog i muzika, za koju, da bi se njome uspješno bavio, čovjek mora obavezno posjedovati veoma dobar ili aspsolutan sluh, u slučaju politike to je apsolutan sluh za historiju svog svijeta". Fikret Abdić očigledno nije imao sluha niti za historiju "pokrajine" od koje je bio naumio napraviti vlastiti državni posjed i samo zato je počinio to što je počinio, da bi na kraju završio na smetljištu historije, kao uostalom što su mnogi "velikani" prije njega i što će mnogi poslije njega - sa naših nezahvalnih historijskih vjetrometina. Agič Nurija-Uppsala/S
Ne zelim ni s kim polemizirati o ovoj temi, pogotovo ne o Abdicu, no njegovo prvotno zanimanje ipak nije ratni zlocinac, i to u kontekstu historije ne treba zaboraviti. Abdic je po zanimanju u prvom redu privrednik, koji je tokom teskih ekonomskih godina 1960ih-1980ih godina bosnjackom narodu Bosanske i Cazinske Krajine ulio nadu i vratio povjerenje u zivot, postavio ih na noge i stavio ih kao ravnopravnog partnera u dijalogu sa Srbima i Hrvatima. Ne treba zaboraviti da je Abdic bio ne samo simbol-figura otpora bosnjackog naroda (nego i drugih) protiv konstruiranog politickog procesa sluzbenog prosrpskog Beograda. To su cinjenice s jedne strane. Cinjenice pak s druge strane, koje i bacaju sjenu na sav ovaj vise no pozitivan rad su njegove aktivnosti tokom nesretnih ratnih godina, koje idu uz bok ratnih zlocinaca. Pa ipak, ne treba smetnuti s uma cinjenicu da je on prvotno ipak bio privrednik i "otac" jednog vaznog dijela Bosne i bosnjacke nacije, cak i prije no sto je bosnjacki narod imao svoje lidere i oceve nacije. Svaka usporedba s Karadzicem i Mladicem je ovdje ipak neprimjerna, jer ne treba mjesati kruske i jabuke, nego pogledati cjelokupni kontekst, u kojem je Abdic imao i dosta svjetlih i pozitivnih strana.  Jer, dati ljudima kruh u ruke i dignuti ih na noge ipak nije malo, nego zahtjeva puno truda, napora i hrabrosti za suprotstaviti se resentimanima, koji su bili upravo protiv njega i Bosnjaka, a zovu se kratko: velikosrpska ideologija.--Mediteran 23:57, 20 oktobar 2005 (CEST)

::Cinjenice o njegovoj prijeratnoj privrednoj ulozi su navedene hronoloski i to niko ne spori. S druge strane cinjenica jeste da je on ratni zlocinac najgore vrste, sto je potvrdio dva puta Vrhovni sud Hrvatske, prije toga okruzni Karlovacki sud izricuci najtezu kaznu. Cinjenica je da su najgore velikosrpske ubice organizovale njegovu vojsku za ubijanje nevenih bosnjackih civila koji su ostali vjerni BiH (dovoljan je i izvjestan Mazovjeckog o Babinim logorima). Dovoljno je pogledati snimak koji je pusten u isto vrijeme kada i onaj zloglani snimak sa Skorpionima iz Srebrenice, na kojem se nedvosmisleno vidi kako Skorpioni naredjuju ubijanje Bosnjaka u Velikoj Kladusi. Fikret kao "otac bosnjacke nacije"?! On se sam izjasnjavao kao Hrvat muslimanske vjere zajedno sa njegovim danasnjim kadrom u DNZ-u, a Tudjman mu je dao utociste kada je BiH trazila izrucenje. On je nanio ogromnu stetu Bosnjacima u Krajini, svako glorificiranje je grijeh prema pobijenim Bosnjacima od njegove vojske. On kao ratni zlocinac se ne razlikuje od Karadzica i Bobana s kojima je sklopio ugovore o dijeljenju Bosne pod mentorstvom Tudjmana i Milosevica, jer im je tako najvise odgovorao za podjelu Bosne, praveci razdor medju Bosnjacima. Emir Kotromanić 00:11, 21 oktobar 2005 (CEST)

Molio bi lijepo Emira, da izbaci djelove koji su djelovi propagade i koji nemaju osnove,
narocito, onaj dio sto se tice "skoriona" jer Abdic nije u zatvoru zbog toga.
Vrlo dobro je poznato koje su sve igre igrane...
Opet lijepo i uljudno molim da ne postane wikipedija meta politickih prepucavanja.
Znam da su mnogi pod uticajem desiforacija, ali pogedaj te sa realnim ocima, ili je i vama pogled zamagljen.
Pozdrav
(p.s. dobo poznam sta se radilo i sta je radio Fikret A. dobro i lose, ali pojedini su samo spremni da slusaju ovu ili onu stranu)

:: Izvoli predstaviti prijedloge sta zelis da promjenis i predstavi cinjenice koja potvrdjuje tvoje navode. Recenice kao "sto je logicno", "kao sto svi znaju" ili "dobro ja znam" se ne racunaju kao valjane informacije. Pozdravi --EmirA 15:00, 6 februar 2006 (CET)

Znamo da je Fikret Abdić bio uspješni businessman i da je bez njega Bihacka krajina obezglavljena. Ne bi li bilo mudrije ispitati da li je njegov talent jos uvijek primjenjiv i da li moze pomoci Bosni.
Rat je ionako bio prokleta krvava kupka, i ne zna se do kraja vremena tko je bio kriv a tko je prav. Ako je njegovo pustanje sada plus za Bosnu, onda bi to trebalo razmotriti. -- 83.131.57.101 20:10, 27 august 2006 (CEST)

:Sud je bio jasan na svim istancama. --Emir Kotromanić 21:44, 27 august 2006 (CEST)
===KOMENTAR===
Sam sam bijo u tom besramnom ratu izmedju muslimana u bosanskoj krajini. Žrtve su bile na jedinoj i na drugoj strani. Lopovi su uradili to sto su uradili na jednoj i na drugoj strani. Samo mi smo hvala Bogu prezivjeli. Izabrali smo drugu taktiku od ljudu u Srebrenici. Nasa krajiska tvrdoglavost nam nije dala da se oslonimo na svijet i medjunarodnu zajednicu. Neznam sta je bilo u glavi gosp. Fikreta Abdica kad se je odlucijo da uradi to sto je uradijo. Ako pogledamo istorijo nase kraijine, nikad nam nije stetijo, zasto bi nam stetijo i za vreme rata. Zasto bi htjeo da ubija i progoni ljude iz Cazina i Bihaca. Agrokomerec nije bijo prsutan samo u V Kladusi,  već i Cazinu i Bihacu. Mislim da nije mrzijo ljude iz Cazina i Bihaca. Sviju nas je volijo. Mozda je on jedini znao sta nam se moze desiti. Oko krajine je bila srbska vojska. Gladni smo bili, slabo naoruzani...Mogli smo traziti pomoc od UN zajednice, ali sami smo svjedoci Srebrenice. Istina je da je gosp. Fikret Abdic po zakonu ratni zlocinac. Mislim da je on to i zano da ce biti i da je preuzeo zrtvu na sebe da bi smo mi prezivjeli. Kada putujem iz Bihaca pa do Kladuse srce mi se napuni veseljem jer narod je obstao i probija se u buducnost i nismo kraj gdje su vukovi domace zivotinje.
Pozdrav za kraijski narod i Bosnu.
Mensud
VRLO DOBRO MENSUDE ,,.ALI;POSTOI NESTO STO COVJEK JAVNO KAZE TREBA IM POROSTITI NO,MEDJUTIM PREVISE JE BOLI I TUGE CINIZMA ,SKUPILO SE U ZELUDCU,PREMA LJUDIMA KOI PONEKI NAZIVAJU HEROIMA ZASLUZENIM ZA NPR:;;,,,ZA SMRT NEKOLIKO HILJADA KRAISNIKA ISKLUCIVOI NIJE JEDINI KRIVAC FIKRET ABDIC ,NEGO I FIKRET KUDIC /KAO I ZA RATNO PROFITERSTVO SVERC ITD pOSLIJERATNO SVERC DROGOM BJELIM ROBLJEM I ORUZJEM SKUPA SA IBRAHIMOM DJEDOVICEM LJILJOM JELEKOVIC ABDIC HUSOM KESEROVIC IBRAHIMOM MUICEM RIFETOM DOLICEM SEFIKOM OGRESEVICEM SAKIBOM HRNCICEM BIBANOM VETERINAROM FEDOM MUJOM MILAKOM ZLATKOM BALICEM ERVINOM ABDICEM TE JOS MNOGI DRUGI KOI PO KLADUSI HODAJU SLOBODNO A KRIVI SU ZA OVAJ ILI ONAJ SLUCAJ NE TO SE NEMOZE ZABORAVITI NITI OPROSTITI ,STOGA JE DOBRO STO CE BITI ---.DOGODILO SE NARODU----E ALI CE PROZVANI BITI ZRTVE
Slazem sa sa svim sto ste napisali i mislim, da je jos to trebalo dodati mome komentaru. Tesko je pohvatati ratne profitere, ali sto kaze nas narod IMA BOGA... Docice i oni na svoje.
LP M

Fotografija postoji na ruskoj verziji stranice pa bi bilo korisno dodati je na bs wiki:
https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B1%D0%B4%D0%B8%D1%87,_%D0%A4%D0%B8%D0%BA%D1%80%D0%B5%D1%82#/media/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:%D0%A4%D0%B8%D0%BA%D1%80%D0%B5%D1%82_%D0%90%D0%B1%D0%B4%D0%B8%D1%87.jpg

Slika je preuzeta sa portala depo.ba, i zaštićena je autorskim pravima (Copyright © 2014 Depo Portal). --- CH3OHCl3Radodaj H2O 14:16, 3 juli 2019 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Gazija

Gazija, dobrodosao na Wikipediju na bosanskom jeziku.  Primjetio sam da si postavio nekoliko slika pa bih te zamolio da ih potkrijepis sa jos nekoliko informacija u autorskim pravima.  Pogledaj Wikipedia:Obavještenja o korištenju slika za vise informacija.  Inace koristenje ovih obavjestenja je tek nedavno predlozeno zajednici pa ako zelis da se ukljucis u razgovor posjeti Čaršiju.  Pozdrav i puno uspjeha u daljnjem radu --Dado 22:48, 6 oktobar 2005 (CEST)
Gazija,  zaboravio sam dodati da ako mozes da das informacije o porijeklu slika, bilo da je nadjena na internetu ili od nekud drugdje a narocito ako je sam doniras Wikipediji (svakako bi trebao bi da zadrzis zasluge za sliku).  Inace odlicna slika.  Ako te interesuje vise ja sam nedavno poceo seriju o sahat-kulama u BiH.   Pozdrav --Dado 19:02, 7 oktobar 2005 (CEST)
Napisao si .jpg malim slovom
[[Image: Pociteljska_Sahat_Kula.jpg|thumb|Počiteljska Sahat Kula]]
treba da bude
[[Image: Pociteljska_Sahat_Kula.JPG|thumb|Počiteljska Sahat Kula]]
thumb|right|300px|Počiteljska Sahat Kula
Jos informacija
[[Image:ime|thumb(stavlja sliku u okvir za dodavanje imena)|right(orijentacija. Druge mogucnosti su left i center)|300px(velicina okvira)|Ime u okviru]]
--Dado 20:14, 7 oktobar 2005 (CEST)
Gazija.  Nisam siguran zasto si skoro napravio par novih clanaka pod imenom "Republike Srpske" i par drugih.  Imam utisak da mozda nisi upucen kako rade interni linkovi na Wikipediji.  Naime u bosanskom jeziku gdje se imena clanaka mijenjaju po padezima potrebno je napisati [[Republika Srpska|Republike Srpske]] gdje je prvi dio linka (lijevo od  | ) ispravan link za clanak a drugi dio (desno od | ) ime clanka promjenjeno po padezima.  Naime Wikipedija registruje samo lijevi dio kao link do clanka. Nema potrebe da postavljas nove clanke za svaku promjenu po padezu  (mada ne steti).   --Dado 04:05, 31 oktobar 2005 (CET)

Zdravo!
Primjetio sam da si postavio nekoliko clanaka o razlicitim fudbalskim timovima. Na bosanskoj wikipediji je pravilo pisati orginalno ime a ne foneticko. Znaci Manchester a ne Mancester, Chelsea a ne Celzi i tako dalje. Pravila mozes vidjeti na stranici sa pravopisom. --EmirA 15:10, 31 oktobar 2005 (CET)


Razgovor:Lukavac

Neznam da li ima u Lukavcu sta drugo zanimljivije osim Internet kluba koji je ovdje naveo jedan korisnik a sto mi vise izgleda kao samo-promocija a manje kao kvalitetan doprinos.  Moze li neko ko je upucen u "dogadjaje" u Lukavcu da revizira stvar  Pozdrav--Dado 19:13, 7 oktobar 2005 (CEST)

Pa gledajuči iz perspektive mladih u Lukavcu nema desavanja. Sva desavanja i zanimljive stvari svode se na to da izađemo negdje u kafic na kaficu, petkom i subotom u "Arkadu" da se napijemo a ostale sate provoditi u internet klubovima. To su mjesta gdje se zabavimo i trazimo trunak aktivnosti.

Sramota, da sva ta manja mjesta uvijek dozive takvu propast, da se sve svodi na popiti po kaficu , prosetati "krug", izmijenjati se u seksualnom smislu, po metodu "svako sa svakim",...zivjeti za ljeto da se ode na neko jezero ili na more... :)))) Tuga Bozija...
Pozdrav--Korisnik:Boris Godunov 18:03, 7. mart 2007 (CEST)

Načelnik općine je član SDA, a ne SDP-a


Treba prevesti neka od imena na naš, npr. Ruska imana su pisana kao na Engleskom. --Benjamin 15:39, 28 april 2006 (CEST)

Svjatlana Aleksijevič ili Svjetlana Aleksijevič? --AnToni(R) 15:33, 8 oktobar 2015 (CEST)

Ma "E". :-) -- KWiki (razgovor) 15:37, 8 oktobar 2015 (CEST)

: OK! Ja vidio na de.wiki da je sa "a"! --AnToni(R) 15:41, 8 oktobar 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Spisak dobitnika Nobelove nagrade za književnost


Razgovor:Vjera

==Komentari==
VJERA JE NEŠTO ŠTO NE DOLAZI SAMO PO SEBI. U JEDNOM TRENUTKU NAŠEG ŽIVOTA OTVARAJU SE PROSTORI ZA KOJE NISMO NI SVJESNI DA POSTOJE.TO OTVARANJE DOLAZI U ČASU NAŠE OSOBNE ZRELOSTI I ISTINSKOG DUHOVNOG SAZRIJEVANJA I NIJE BITNO POVEZANA S GODINAMA ŽIVOTA. ONA JE DAR BOŽJI.
SKEPTICIZAM PREMA VJERI JE BOLEST I POŠAST NAŠEG DOBA.VJERUJEMO U SVE DRUGO DO LI U BOGA-KREATORA. U TRENUCIMA TIŠINE DOĐU NAM MISLI KOJE POSTAVLJAJU PITANJA O POSTANKU SVEGA,ALI BRZO NESTANU POD TERETOM SVAKODNEVICE.
VJERA JE PRIJE SVEGA OSOBNO PITANJE I SPREMNOST DA SE PRIHVATI BOŽJA VOLJA.

Interesantan komentar. Tvrdis sljedece "Vjera je prije svega osobno pitanje" i takodje navodis "skepticizam prema vjeri je bolest i posast naseg doba". Znaci pitanje vjerovanje je osobno ali ako te osobe ne izaberu da rade isto kao ti onda su oni bolesni.... --EmirA 16:26, 11 oktobar 2005 (CEST)

Mnogi ne smatraju da su vjera i religija sinonimi. Možda nije dobro povezivati članke religija i vjera. -- Amer Zeherović Poruka 01:14, 29 decembar 2006 (CET)

I moje misljenje je da su vjera i religije dvije razlicite stvari. Potrebno je razdvajanje ova dva pojma. --Elmir[demicx] 08:53, 29 decembar 2006 (CET)


Razgovor:Radovan Karadžić

Clanak sam zakljucao za anonimne korisnike zbog velikog rizika za vandalizam. Ako se neko protivi, javite se i ja cu otkljucati jel i nije bas po pravilima zakljucavati clanak prije nego dodje do vandalizma. --EmirA 12:14, 22 juli 2008 (CEST)

Slažem se za zaključavanje, radi se o aktuelnom događaju, a svjedoci smo da je bilo sličnih slučajeva i ranije.--CER@ 07:43, 24 juli 2008 (CEST)

u ovom njegovom citatu mislim da kaže "pakla i stradanja" ali nisam siguran. --Harač 01:26, 23 oktobar 2005 (CEST)
Ako je Milošević Crnogorac, i ako je Karadžič takođe Crnogorac, ako su više od 30% generala i vojnika JNA bili Crnogorci (a imalo ih je manje od 5% stanovništva krnje Jugoslavije), onda biste možda srpsku agresiju trebali preimenovati u crnogorsku agresiju (gde su učestvovali izmanipulisani Srbi).
Ma daj prijatelju ...Srbi izmanipulisani? Veoma smijesna konstatacija.
Pa ja ipak zivim u Srbiji, pa ne gledam na te stvari kao vi u BiH, samo mogu da kazem da su u tim nesrecnim ratovima glavnu rec sa srpske strane vodili politicari i vojna lica rodjena u Crnoj Gori ili BiH, a da su ljudi iz Srbije koji su isli kao dobrovoljci potomci izbeglica iz NDH ili doseljenici iz Crne Gore i BiH. Ako uzmete da pojedinacno nabrajate politicara, rednike DB-a, vojna lica..ne znam da li se moze naci neko ko je rodjeni Srbijanac i ciji su roditelji rodjeni u Srbiji. U Srbiji je u to vreme predsednik bio Crnogorac, premijer (u zavisnosti od perioda) ili iz Hrvatske ili iz Crne Gore, predsednik skupstine, ministri unutrasnjih poslova, generali...Rezim je bio krajnje ne-demokratski, postojala je jedna televizija i na njoj se svaki dan moglo videti samo to da su Srbi u Hrvatskoj i BiH ugrozeni, da se sprema novi Jasenovac, da ako ih ne zastitimo..da ce proci kao i u 2. svetskom ratu... I pored svega toga nekoliko nasilnih mobilizacija (jos za vreme JNA) nije uspelo u Srbiji, niko od obicnih gradjana nije bio "za rat", a i oni koji su to podrzavali nisu to radili zato sto vole da neko bude ubijen ili osvojen nego zbog lazne slike (ja ne znam da li je bila lazna, ali verujem da jeste) koju su im servirali drzavni mediji (takodje u rukama Crnogoraca), jer su verovali da su Srbi u Hrvatskoj i BiH bili ugrozeni (za Hrvatsku je to sigurno i bilo tacno, ali ne u tolikoj meri, a i odgovor verovatno nije morao da bude onakav). To sto je toliko Crnogoraca vodilo glavnu rec u Srbiji je bila posledica planiranog slabljenja srpskog faktora za vreme komunista, ali to nije bila poenta moje price...ja sam rekao da su Srbi ili SRBIJANCI zaista izmanipulisani, godinma obmanjivani i zloupotrebljavani u politicke svrhe ljudi na vlasti (koji nisu ni bili iz Srbije), a koji su mozda samo izvrsavali necije naloge (sto nije ni vazno)...i ako je mozda Srbima u Bosni bilo vazno da se "vama svete" da stvaraju drzavu i slicno (tamo nikada nisam ziveo i ne znam kako je bilo) obicnim ljudima u Srbiji (koji nisu dosli iz BiH) to nije bilo nesto za sta su mislili da treba ubijati nekoga...Naravno bilo je tu cistih kriminalaca koji su isli da se bogate, ali to nije "narod" (najozloglaseniji covek u HR i BiH-Arkan je takodje Crnogorac). Ukratko mislio sam da su gradjani Srbije (medju kojima 1/3 cine Madjari, Muslimani, Albanci i ostali) nepravedno optuzeni da su napali Hrvatsku i BiH, i da su u tom smislu izmanipulisani (za Srbe u BiH ne znam)...LOGICNO je da normalni ljudi ne vole da ubijaju, siluju, ratuju bez potrebe, da ne vode politiku zemlje, da nisu ni istoricari ni vojskovodje...a u svakoj drzavi najveci procenat cine tzv normalni ljudi, i nije u redu (a primetio sam da ogromna vecina BiH muslimana, kao i skoro svi Hrvati) veruju u to da su svi Srbi losi, i da im je u genima da ubijaju i osvajaju "tudje teritorije"...to je preterano, i ako ste ozbiljni ljudi u to necete verovati.
Izvinjavam se na ovako opsirnom tekstu koji nema veze sa clankom, ali morao sam da prokomentarisem odgovor, zato sto sam rodjen u Srbiji i odrastao u njooj, i sada kada citam vase clanke ispade da ovde zive ljudi koji samo misle koga ce da ubiju ili zakolju, a nas 90% je ovde zivelo u bedi i torturi 90-ih godina, borili se protiv Milosevica koji je manipulisao, krao na izborima, sluzio se najgorim metodama radi ostanka na vlasti...vodio potpuno pogresnu politiku, naneo drzavi Srbiji stetu koju necemo moci da nadoknadimo nikada...i povrh svega sada ti isti gradjani "treba" da ispastaju zbog te politike. Najveci greh je sto nismo bili dovoljno jaki da jos 1991. promenimo vlast, ali to nije bilo ni malo lako.

Trebalo bi dodati sljedeće kategorije:
* Srpski nacionalisti
* Srpski antikomunisti
* Optuženi pred Međunarodnim sudom pravde
* Političari Republike Srpske
* Učesnici u bosanskom genocidu
Postojeće kategorije su jednostrane i nebitne, ispada da je važnije što je pisac nego učesnik u genocidu, a ovo drugo je nažalot razlog popularnosti. --Munja (razgovor) 13:43, 24 mart 2016 (CET)

--سلام - C3r4r2d2 13:50, 24 mart 2016 (CET)

Citat R.K. o mogućem nestanku muslimanskog naroda u Skupštini RBIH je značajan izvor, o idejama i ciljevima političara buduće Republike Srpske, te treba da ostane u članku. Takve zvanične izjave u Skupštini su rijetke i mogle bi se porediti sa izjavama nacističkih političara u progonu Židova.--AnToni(R) 09:54, 10 juli 2021 (CEST)

Vraćanje izmjena  nije način za uređivanje Wikipedije.--AnToni(R) 10:26, 10 juli 2021 (CEST)

:Osim ako izvori ne govore na tu temu, u pitanju je originalno istraživanje iliti stav autora koji se apriori brani bez osnova ili brige za konstruktivni napredak ove stranice. Usporedba je groteskna, pošto Jevreji nijesu pokušali da napravi kleronacionalnu državu u etnički izmješanom prostoru, takoreći preteču Islamske države, kao rahmletli Alija, gore Srbije list. Dakle, ukoliko nema referenci ili nekog jačeg argumenta - citat je za čistku. Sadko (razgovor) 10:30, 10 juli 2021 (CEST)

:: Izvora na njegov govor ima nebrojeno. Svaka knjiga evropskog istoričara ili televizijska emisija o istoriji rata u BIH sadrži tu njegovu izjavu. To nije izmišljeno, te je važan dio u članku o R. K.--AnToni(R) 10:33, 10 juli 2021 (CEST)

::: Možda usporedba jest malo preuveličana, ali i Sadkova je, a po meni ovo nije mjesto za to. Recimo, ISIL je bio poznat po uništavanju UNESCO kulturnog naslijeđa. Da sam pokvaren kao što nisam, sad bi i ja donosio neke parelele. --Haris (razgovor) 10:40, 10 juli 2021 (CEST)

::::Usporedba sa naci političarima, je uzeta kao primjer, jer su oni koristili posebne izraze kao "Konačno rješenje", dok je R. K. otvoreno objavio mogućnost nasilja.--AnToni(R) 13:54, 10 juli 2021 (CEST)

:::::Svaki sličan primjer šteti argumentaciji, postoji čitava teorija na tu temu. Takve usporedbe su neukusne i jadne budući da nije bilo Srba ne bi bilo ni partizana, doslovce i bukvalno, bila bi to malobrojna banda, sjenka pokreta kakav je ušao u historiju. Samo u BiH su Srbi nosili preko 60% ukupnog broja partizana, tako da kada praviš takve paralele rizikuješ da ispadneš neuk i neodgojen. Utoliko je dodatno neukusna usporedba budući da su Srbi žrtve stravičnog genocida u Drugom svjetskom ratu, sa sve logorima za djecu. Valja se podsjetiti da su u skladu sa apsolutnim brojkama Muslimani učestvovali u značajnom procentu u ustaškom fašističkom pokretu smrti a ja ipak nijesam našao za shodno da dajem iole slične primjere.

:::::Preteča, ideloška, nedvojbeno, matrice su iste. Snage vonabi republike BiH nijesu imale takve snage niti mogućnosti ali smo zato jesmo imali mudžahedine i buduće teroriste sa vrućom linijom ka Osami BL. Srećom dosta ih je izbačeno iz stroja. Vraćam se na temu, nakon što smo ovo apsolvirali.

:::::Skoro je nadodata paušalna intepretacija izjave. Da li dolaze u obzir i druge? Može li tako ili ovdje ima samo lufta za jednu jedinu - pravu? Čisto da znam da li gubim vrijeme. Citat jeste poznat ali ne vidim što bi bio istaknut u masi sličnih citata koji se mogu protumačiti kao ratnohuškači. Takvih potencijalnih zlomisli je bilo sa svih strana. Sadko (razgovor) 23:21, 10 juli 2021 (CEST)

:::::: Partizanski pokret bez svih njenih učesnika ne bi bio ono što je bio. Ja nikako ne mogu da vidim kakve veze ova tvoja jednostrana viđenja prošlosti imaju s temom, i to na SZR o Radovanu Karadžiću. Mogao bih ti kilometarski odgovor na ovo sve dati ali me ne interesuje ta priča jer nije vezana za wikipediju. Nadodato je onako kako ga prenosi The Guardian. --Haris (razgovor) 23:48, 10 juli 2021 (CEST)

:::::::: Valja osuditi nedemokratske i najblaže rečeno nekorektne paralele, što je u skladu sa pravilima lijepog ponašanja kojih se, vjerovao sam, svi moramo pridržavati. Dakle kolege, pitao sam da li se mogu nadodati i druge intepretacije citata, recimo članak iz Politike. Sadko (razgovor) 05:26, 11 juli 2021 (CEST)

::::::::: Pitao si ima li argumenata i referenci, dodao sam jednu, ali ima i mnogo više. Gle, možemo dodati više interpretacija. Imaj na umu da je predmet članka dobio doživotnu robiju za ulogu u bosanskom ratu. Taj je citat samo mali dio. Bilo je i gorih interpretacija, ali nisam htio dodati, već sam namjerno našao neki koji nema veze s balkanskim narodima. Bitno je odvojiti lične poglede kad radimo ovdje, nekad smo imali i borbe da se Busuladžić proglasi antifašistom, što je nonsens, kao i to da se taj citat mogao ikako drugačije interpretirati osim onako kako je stvarno i ispalo te zbog čega predmet članka na osnovu hiljadu dokaza dobi doživotnu robiju. Haris (razgovor) 08:37, 11 juli 2021 (CEST)


Razgovor s korisnikom:N3k1

Grcka mitologija

Molio bih Vas, da pri pisanju članaka na bosanskoj wikipediji, koristite afrikate (č,ć,ž,š,đ). Hvala unaprijed. I usput, dobrodošli na bosansku wikipediju. Stojim Vam na raspolaganju, ako bude ikakvih nejasnoća. --Kal-El 00:30, 16 oktobar 2005 (CEST)

Poštovani, vidio sam da ustrajavate u ispravljanju riječi općina u "opština", što nije definisano prema standardu bosanske Wikipedije niti prema pravopisu, jer je navedena riječ ušla u bosanski jezik iz srpskog jezika. Zato Vas molim da poštujete standarde ove Wikipedije. Na sljedećem templejtu možete se upoznati sa pravilima i standardima. Hvala na razumijevanju. Emir Kotromanić 19:06, 16 oktobar 2005 (CEST)
{{Standardi}}

Ukoliko želiš (s obzirom da si počela raditi na Wikipediji, mislim da možemo preći na "ti", slažeš li se?), da pišeš novi članak, dovoljno je da prvo provjeriš da li članak postoji na Wikipediji tako što upišeš ime članka u "pretrazi", a ako ne postoji onda u adresnom polju (url) otkucaš: http://bs.wikipedia.org/wiki/Ime_Novog_Članka, gdje Ime Novog Članka se odnosi na ono o čemu želiš da pišeš, npr. o nekoj boji ili bilo čemu. Pa tako ako želiš da piše o plavoj boji ukucaš:
http://bs.wikipedia.org/wiki/Plava
Ako te nešto interesuje pitaj slobodno nekog od administratora ili mene lično. Pozdrav. 23:51, 17 oktobar 2005 (CEST)
Dobrodosla na Wikipediju na bosanskom jeziku.  Primjetio sam da si postavila nekoliko slika pa bih te zamolio da je potkrijepis sa jos nekoliko informacija u autorskim pravima.  Pogledaj Wikipedia:Obavještenja o korištenju slika za vise informacija.
Takodjer OK je da prevodis clanke bez upotrebe afrikata jer je teze prevesti clanak nego dopuniti afrikate.  Ipak ako zelis da podesis svoju tastaturu na bosansku abecedu (latinicu) mozes to uraditi na slijedeci nacin u Windows XP sistemu:
Start – Settings – Control Panel – Regional and Language Options – Languages (tab) – Details (button) – Add (button) – (select) Bosnian ili Croatian (za starije verzije XP sistema) – OK – (button) Language Bar Settings – (check) Show additional Language bar icons in the taskbar i (check) Show the Langugage bar on the desktop
U donjem desnom uglu ce ti se pojaviti mali interfejs sa jezickim skracenicama EN za engleski i BS za bosanski (HR) za hrvatski.  Sa ovim mozes jednostavno da prebacujes tastaturu sa jednog jezika na drugi.
Organizacija tipki:
* “ [ “ = š
* “ ] ” = đ
* “ ; ” = č
* “ ’ ” = ć
* “ \ “ = ž
* “ y “ = z
* “ z “ = y
* “ * “ = +
* “ > “ = :
* “ - “ = /
Treba vrlo malo vremena da se naviknes.
Pozdrav i puno uspjeha u daljnjem radu.--Dado 17:20, 18 oktobar 2005 (CEST)


Razgovor:Gradiška

Postojao je duplikat pod imenom Gradiska. Clanak je spojen. Stari tekst se nalazi ovdje
Bosanska Gradiška (ćirilicom: Босанска Градишка) je grad na sjeverozapadu Bosne i Hercegovine. Nalazi se na desnoj obali rijeke Save, nasuprot Stare Gradiške u Hrvatskoj, te sjeverno od Banja Luke. Bosanska Gradiška administrativno pripada Republici Srpskoj.
1991. godine, općina Bosanska Gradiška je imala populaciju 60.062, od kojih su 35.989 Srbi (59.9%), 15.888 Bošnjaci (26.4%), 3.422 Hrvati (5.6%), 3.245 Jugoslaveni (5.4%) i 1.518 ostali (2.5%). Grad Bosanska Gradiška je imao 18.671 stanovika: 43.5% Bošnjaci, 37.7% Srbi, 10.3% Jugoslaveni, 4.6% Hrvati, 3.9% ostali.
Općina Bosanska Gradiška nalazi se u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine, zahvatajući Lijevče polje i Potkozarje, sa površinom od 762 km². Rijekom Savom na sjeveru u dužini od preko 40 km graniči se sa Hrvatskom, općinama Novom Gradiškom i Novskom, sa istočne strane sa općinom Srbac, sa juga najvećim dijelom sa Laktašima i djelimično s banjalučkom općinom, a sa zapada i jugozapada Bosansko-dubičkom i Prijedorskom općinom.
Historija
Bosanska Gradiška se prema pisanim dokumentima, prvi put pominje prije nešto više od 700 godina i to pod nazivom Gradiški Brod. Međutim, život na prostorima sadašnjeg grada, u bližoj i široj okolini, datira još od prahistorijskog doba.
U doba Rimljana na mjestu sadašnjeg grada nalazilo se naselje Municipium Servicium, koje je bilo važna raskrsnica puteva prema istoku i jugu Balkana, odnosno pristanište za riječnu rimsku flotu što dovoljno govori o strateškom značaju naselja u to vrijeme.
Oko 1330. godine Gradiška se pominje kao slobodna varoš. U srednjem vijeku Bosanska Gradiška je imala veliki značaj kao mjesto prolaza preko rijeke Save. Ovo mjesto je 1537. godine palo pod vlast Turaka koji su se na ovim prostorima zadržali sve do aneksije Bosne i Hercegovine od Austrougarske 1878. godine.
Geografija
Na području općine živi oko 62.000 stanovnika, a u samom gradu 18.000. Općina ima 69 sela, organizovanih u 53 mjesne zajednice. Najveća seoska naselja su Nova Topola, G. Podgradci, Orahova i Turjak. Cijelo područje općine je elektrificirano, a u završnoj fazi je telefonizacija seoskog područja. Sva sela su povezana sa sjedištem općine autobuskim linijama, a iz Bosanske Gradiške se svakodnevno održavaju autobuske linije prema Banja Luci, Beogradu, Novom Sadu, Subotici, Sarajevu i drugim mjestima. Bosanska Gradiška je udaljena od Banja Luke 50 km, od Beograda 280 km, a od Zagreba 130 km. Putnu mrežu čini 700 km lokalnih i regionalnnh puteva te 90 km magistralnih puteva, koji preko Gradiške vode prema istočnom djelu Bosne i Hercegovine i Banja Luci, a na sjever prema Srednjoj i Zapadnoj Evropi.
U Bosanskoj Gradišci se nalazi i jedan od najznačajnijih međunarodnih graničnih prelaza u Bosni i Hercegovini za putnički i teretni saobraćaj.
Pored rijeke Save, koja je u ovom području plovna, općina je bogata i brdskim rijekama, od kojih su najveće Vrbaška, Jablanica, Jurkovica i Lubina.
Bosanska Gradiška je locirana na nadmorskoj visini od 92 m, plodna lijevčanska ravnica je na prosječnoj nadmorskoj visini od 110 m, a pojedina sela u brdskom području i do 300m.
Povoljni klimatski kontinentalni uslovi i geografski položaj, veliko šumsko bogatstvo planine Kozare i Prosare, plodno Lijevče polje i dijelovi Posavine, pogodno brežuljkasto obradivo zemljište, nalazišta kamena dijabaza, bogato nalazište mermera u Prosari, plovnost rijeke Save i druge pogodnosti, uticale su na razvoj brojnih oblasti privređivanja, a prvenstveno primarne poljoprivredne proizvodnje, prehrambene i drvne industrije kao i drugih privrednih grana

Zašto grb Goražda?--PhilG 19:06, 4 februar 2006 (CET)

Greska. --EmirA 22:54, 4 februar 2006 (CET)

Biblioteka se ne naziva Jovan Dučić niti je ikad takav naziv nosila. Trenutno je registrovana kao Javna ustanova Narodna biblioteka Gradiška, adresa M. G. Nikolajeviča 22,78400 Bos. Gradiška. Web adresa je http://www.biblioteka-gradiska.com.
Unamaja (razgovor) 12:34, 28 mart 2012 (CEST)

Službeno ime grad na dokumentima je Gradiška ili Bosanska Gradiška ?--Rjecina2 (razgovor) 12:36, 12 septembar 2012 (CEST)

Bosanska Gradiška. EOD --CER@ (ask) 15:40, 12 septembar 2012 (CEST)
Službeno ime grada, odnosno opštine je samo Gradiška! I taj naziv je i službeno usvojen odlukom saveta ministara BiH, mislim od marta ove godine kada je donesen zakon o imenima naselja. Pa je tako umesto Bosanski Brod ostao samo Brod, Skender Vakuf je Kneževo, Bosanska Dubica je Kozarska Dubica itd. E sad što neki proturaju političke stavove, to je već druga stvar! Pozdrav iz Gradiške! --НиколаБ (razgovor) 20:12, 25 decembar 2012 (CET)

Želio bih konkretno nabrojati 11 srušenih džamija u Bosanskoj Gradišci tokom agresije na BiH: Tekijska, Selmija, Liskovačka, zatim Šibić-begova, Čikulska, Čatrnjska, dvije dubrovačke, te tri orahovačke - Jusufagina, Haluška i Azizija.
Poveznica i referenca na BS Wikipediji se nalazi na sljedećoj adresi: http://bs.wikipedia.org/wiki/D%C5%BEamije_u_Bosanskoj_Gradi%C5%A1ci.
Tu piše neprovjereno, ali se tačna referenca nalazi na web strani Rijaseta IZ u BiH:
http://www.rijaset.ba/index.php?option=com_content&view=article&id=1081:dramije-u-bosanskoj-gradicci&catid=103&Itemid=220
Unaprijed hvala,
Dženan
Članak sadrži zastarjele podatke o nazivu naseljenog mjesta/opštine. Gradiška a ne Bosanska Gradiška.Sewerload (razgovor) 04:54, 20 april 2015 (CEST)sewerload
Nije opština niti samo Gradiška. Tako govore Srbi. Kaže se općina i Bosanska Gradiška. --31.176.244.240 06:13, 20 april 2015 (CEST)
Govorim onako kako govorim. Opština ili općina. Članak sadrži netačne podatke. Sewerload (razgovor) 15:15, 23 april 2015 (CEST)sewerload

Objašnjenje za vraćanje izmjene: Mislim da smo davno riješili naziv ovog grada na sjeveru Bosne. --Munja (ispocetka) 15:27, 23 april 2015 (CEST)
Poštovani korisničke Ispočetka. Nakon Vaše izmjene Bosanska Gradiška ode u blizinu Brčkog ili Bijeljine. Sjeveroistok Bosanske Krajine bi bio tačan ali SI BiH nije. Selam109.175.46.5 16:32, 23 april 2015 (CEST)

My bad, hvala. --Munja (ispocetka) 16:35, 23 april 2015 (CEST)

Može li neko da ispravi gradonačelnika? Sada je Zoran Adžić iz SNSD-a. Hvala.

Ažurirano. Hvala i Vama. – KWiki (razgovor) 21:51, 30 juli 2021 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Nidurhaf

*Arhiva 2005-2006

Pogledaj poruku, koju sam ostavio svima u Čaršiji u vezi susreta wikipedista.. --Kal-El 16:16, 4 februar 2007 (CET)

Prije svega da te pozdravim, a onda ću krenuti redom:
# Nije mi se dalo, tj. nisam imao vremena.
# Priznajem svoju grešku u pridjevima.
# Zajednica nije isto što i ummet. Može biti zajednica homoseksualaca, zajednica Bošnjaka... Po meni je najprikladnije staviti ummet, i to ovako: [[ummet]], pa će onaj ko bude čitao saznati šta je ummet.
# Definitivno halifa. U srpskom jeziku je možda kalif (u hrvatskom također). Riječ se izgovara halifa. Pogledati u Pravopisu bosanskog jezika, Senahid Halilović. Strana 248. Nigdje ni pomena o kalifu... A posebno pogledati Rječnik stranih riječi - Bratoljub Klaić, strana 514. Nema to veze sa sekularnošću ili religioznošću. Riječ je o ispravnom pisanju riječi. Osim toga, ovo nije bosanska Wikipedia, nego Wikipedia na bosanskom jeziku.
# Mislim da smo se mi već na Wikipediji dogovorili da definitivno ide Muhammed, a ne Muhamed. To isto misli i Senahid Halilović. Što se tiče Poslanik, nedavno sam isto tako imao diskusije oko pisanja salavata (Muhammed s.a.v.s.), pa sam pristao da pišem Poslanik Muhammed. Mislim da to niti koga vrijeđa, niti opterećuje volumno članke (hajd' da smo na en.Wiki, pa i nekako...). To je jednostavno pridjev koji jednoznačno određuje na kojeg Muhammeda konkretno mislimo. Osim toga, negdje sam koristio samo Poslanik kao zamjenicu. Da se ne bih ponavljao.
Eto, to su moji argumenti. Sve najbolje, -- Amer Zeherović Poruka 19:23, 4 februar 2007 (CET)

Zovem se Esad Bratović i radim kao istraživač u udruženju za socijalna istraživanja proMENTE. Momentalno radimo jedno istraživanje koje se bavi prosocijanim ponašanjem, kako u online univerzumu, tako i u „offline“ svijetu. Obzirom da su wiki ljudi jedna od interesnih skupina u našem istraživanju, javljam ti se da razmotrimo mogućnost da postavimo link za upitnik na početnu stranu bh wikipedije ili da posaljemi linkove korisnicima ili nešto slično.
ASamo je jedan upravnik ostavio email adresu (emirarven, kome sam se vec javio ali nije odgovorio), pa ne znam kome i kako da se javim
mozes li mi raci ko bi bio najrelevantnija osoba s kojom bi mogao razgovarati
Lijep pozdrav,
Eso.
eso@promente.org

:Poslao sam Vam mail.. Možete mi se obratiti i na mojoj stranici za razgovor.. --Kal-El 21:29, 19 mart 2008 (CET)

na koji način da kontaktiram administratore BiH wikipedie?

Pozdrav. Prije svega želim ti reći da veoma cijenim i poštujem tvoj rad na bosanskoj wikipediji, mada je ja slabo koristim. Inače koristim hrvatsku, budući da sam Hrvat i govorim i pišem hrvatskim jezikom. Trenutno živim i školujem se u Austriji. Rođen sam u Tomislavgradu i tamo završio osnovnu školu. Nemoj pomislit da sam neki, nedaj Bože, nacionalst (o nacionalizmu sve najgore, o patriotizmu sve najbolje). Budući da se od strane raznih nacionalista bošnjački ili bosanski jezik često ne priznaje, ja ga poštujem, kao i vaš narod, prvenstveno zbog toga što je jedan od mojih najboljih prijatelja bošnjak. Obraćam ti se zbog jednog problema na hrvatskoj wikipediji. Taj problem je članak o Hercegovini, u kojem si ti napisao da, citiram " napominješ da se Livno i Tomislavgrad ne nalaze u Hercegovini, nego u Bosni." Molim te, pogledaj sve argumente, koji su navedeni u raspravi. Ja kao Duvnjak ZNAM da se SVI građani tomislavgrada osjećaju hercegovcima te da je TG mnogo više Hercegovina nego Bosna. Osim toga, tvoja napomena nije pokrijepljena NITI JEDNIM JEDINIM ARGUMENTOM I NITI JEDNOM JEDINOM ČINJENICOM!!!, što se za suprotne argumente ne može reći. Molim te da neargumentirane napomene ne šalješ na wikipediju, budući da oni zbunjuju mnoge koji čitaju onaj tekst, i da, ukoliko si mijenjao tekst, ne mijenjaš nešto što je gola ČINJENICA. Neki rapravljaju o tome, gdje se TG nalazi administrativno. To sigurno ne može biti nikakav dokaz, da li je TG Bosna ili Hercegovina, budući da niti Bosna niti Hercegovina nisu nikakve administrativne jedinice. Srdačan pozdrav uz očekivanje tvoga odgovora. --77.118.219.79 19:26, 23 juni 2008 (CEST) (Inače sam na hrvatskoj wikipediji prijavljen kao suradni Marko Stanić)

Pozdrav, Marko.
Kao prvo ja nisam Bošnjak nego Bosanac po etničkoj i nacionalnoj pripadnosti, a moj jezik je bosanski. Samo da razjasnim, no hard feelings. :)
Što se tiče "problematike" geografskog položaja Tomislavgrada, moguće je da se većina građana tog grada osjeća Hercegovcima, ali to nije dovoljan razlog da se grad proglasi "hercegovačkim". Iako Bosna i Heregovina nisu administrativne jedinice (što je dobro i kamo sreće da nemamo ni kantona ni entiteta), ipak postoje regije. U svakom slučaju, Livno je do prije rata spadalo pod Bosnu, a ne Hercegovinu. Mislim da se ova ilustracija otprilike podudara s tim shvatanjem. Ti je naravno ne moraš prihvatiti, ali ovdje na bh. enciklopediji pod Hercegovinom smatramo sljedeće gradove: Mostar, Trebinje, Čapljina, Konjic, Jablanica, Stolac, Široki Brijeg, Posušje, Prozor, Grude, Čitluk, Ljubuški, Neum, Ljubinje, Bileća, Nevesinje i Gacko.
Ja lično dolazim iz Bosanske Posavine koja je i geografski i kulturalno vrlo bliska hrvatskoj Slavoniji, ali je Posavina ipak u Bosni (regiji). Mislim, ne znam koliko je uopšte i zdravo diskutovati o tim dvjema regijama u našoj zemlji. Obrazovne knjige npr. operiraju sa sljedećim geografsko-reljefnim regijama u BiH:
# Sjeverna Bosna (ili Peripanonija)
# Srednja Bosna
# Bosanskohercegovački visoki krš (ovdje spada Tomislavgrad)
# Niska Hercegovina ili Mediteranska regija
Puno pozdrava, Marko. Nidurhaf 12:08, 25 juni 2008 (CEST)
Ma dobro, slažem se ja da je stvarno glupo dugo raspravljat o tome. Mislim da su ove regije koje si ti napisao sasvim u redu, ali problem je da ja na wikipediji ne mogu nać regiju "Bosansko-hercegovački visoki krš", mada mislim da je ova podjela BiH na regije stvarno najbolja. Problem je u tome što je velika većina ne poznaje...
A o regijama u BiH i Hrvatskoj je stvarno teško raspravljati. Pa neću ni ja da razbijam glavu s time. Jer, npr. za grad IMOTSKI, koji nalazi u Republici Hrvatskoj, ljudi nikad neće reći da je to dalmatinski grad, nego hercegovački. Tako da vidimo da se mali dio Hercegovine nalazi u Hrvatskoj.
Hajde da ti ne dosađujem više, puno pozdrava tebi i zdrav i veseo bio! :-)   Marko

Zdravo
Kako da postavim Linkove vezane za Historija Bosnjaka ( Genetika )???
Pozdrav Kenan-king 15:07, 31 august 2008 (CEST)

Pozdrav, Kenane.
Linkove postavljas npr. ovako:
* Službena stranica grad i općine Vejle
Znači, u zagradu staviš prvo link (http:/...), a onda tekst koji objašnjava link. Pogledaj npr. kako je to urađeno na Sarajevu. Sretno!
Nidurhaf 15:18, 31 august 2008 (CEST)
Zdravo !
Ja sam mislio ustvari na Note i Reference .
Kako da Linkove: http://mbe.oxfordjournals.org/cgi/reprint/22/10/1964.pdf i http://www.igenea.com/
povezem sa textom Genetika-Historija Bosnjaka
Unaprijed zahvalanKenan-king 15:27, 31 august 2008 (CEST)

Zdravo Nidurhaf!
Naseljavanje slavenskih Plemena u susjednim krajevima danasnje BiH tokom 7. stoljeca zabiljezeno je u nekoliko pisanih izvora.
-"De Administrando Imperio" od Cara Constantine VII  Porphyrogenitus.http://www.montenegrina.net/pages/pages1/istorija/duklja/de_administrando_imperio.htm
i LJETOPIS POPA DUKLJANINA http://www.montenegrina.net/pages/pages1/istorija/duklja/ljetopis_popa_dukljanina_hrvatska_redakcija.htm su najpoznatiji i najdetaljniji.
U "De Administrando Imperio" koji je pisan oko 950 g.n.E., je izriciti govor o Hrvatima koji su naseljeni u 11 Zupanija koje se nalaze
izmedu rijeke Cetine na istoku i rijeke Zrmanje na zapadu.
Drugo slavensko pleme, Srbi, naseljavaju primorski dio Dalmacije i Hercegovine od rijeke Neretve do grada Draca (Albanija).
Oni naseljavaju i zemlju Srbiju koja ima 6 gradova (Destinikon, Tzernabouskei, Meguretous, Dresneik, Lesnek, Salenes)kao i dva grada(Katera i Desnek) u zemlji Bosona(Bosona-Bosanaca-Bosnjana)ili dijelu Bosona.
Medjutim grad Solines u Srbiji je cesto koristen kao Soli(Tuzla)i time uzimano kao dokaz da su slavenska plemena naselila cijelu Bosnu.
Bosona nije "zemljica" sa dva grada, Katera i Desnek, nego su dva grada u zemlji Bosona(Bosona-Bosanaca-Bosnjana) naseljena Slavenima.
Bosanci (stanovnici stare Bosne) koriste slavenski jezik jer su bili okruzeni slavenskim Plemenima ali oni sami nisu Slaveni.
Najnovija genetska istrazivanja to potvrduju.
Ja prenosim sto sam napisao na "Historiji Bosnjaka":
Na osnovu genetskih analiza objavljenih od Stanford Univerziteta 2004 su stanovnici BiH ( Bosnian-BiH stanovništvo), sa ukupnom procentualnom sumom Haplogrupe I (Hg I) od 42%,na vrhu tabele Evropskog stanovništva. Zatim slijede, Švedska( 40.5%), Norveška( 40.3%), Danska( 38.7%), Slovenija( 38.2), Hrvatska( 38,1), Njemačka( 37.5%) itd..
Dio Haplogrupe I (Hg I) čini Haplotip I1b* koji je takodje, cak i svijetski gledano, najzastupljeniji u Bosni i Hercegovini sa 58%.(Bosna - 52.2, Hercegovina 63.83%). Na osnovu mutacije gena I1b*, koji ima najvecu raznolikost na tlu srednjovjekovne Bosne, u trokutu Sarajevo - Maglaj - Tuzla, je starost toga istoga gena procijenjena na +/- 11.000 godina. Time je dokazana autohtonost BiH naroda tj.da oni nastanjuju teritoriju danasnje BiH vec +/- 11.000 godina.
Vrijednost mutacije (Haplotype diversity values) je u trokutu Sarajevo - Maglaj - Tuzla -(.929), zatim slijede Česi i Slovaci -(.904), Moldavski Gaugazi -(.900), Estonci -(.867), Hrvati -(.845), Poljaci -(.818), Ukrainci -(.802) te Turci -(.755).
2005 objavljuje Oxford Univerzitet (Društvo za Molekularnu Biologiju i Evoluciju) genetsku Analizu južnoistočne Evrope http://mbe.oxfordjournals.org/cgi/reprint/22/10/1964.pdf.
Analizi su susjedovali Naučnici iz Bosne i Hercegovine ( Rifet Terzić, Ivanka Čolak, Ante Kvesić), Hrvatske ( Marijana Peričić, Lovorka Barać Lauc, Irena Martinović Klarić, Branka Janičijević, Igor Rudan, Dan Popović, Pavao Rudan), Srbije i Crne Gore ( Đorđe D. Bajec i Branislav D. Stefanović), Makedonije, Škotske i Estonije.
Ovaj Interncionalno priznati rad, za razliku od analize D. Marjanovića, ukazuje da stanovnici Bosne i Hercegovine nisu porijeklom stari Slaveni niti da imaju znacajniji priliv toga gena.
Stanovnici Hercegovine sa 63.83% I1b* gena, za razliku od stanovnika Bosne sa 52.2% I1b*, posjeduju nesto vise toga gena ali mutacija toga istoga gena (I1b*) dokazuje da je on nesto mladjeg datuma.
Iz gore navedenih Izvora te i mnogih drugih internacionalno priznatih radova koji su analizirani ovih godina od strane Dipl. Biologa J. Apter i Svajcarske firme IGENEA http://www.igenea.com/index.php?content=132&st=238 je Genexpert i posjednica ove firme Inma Pazos dokazala:
- Bošnjaci na tlu srednjovijekovne Bosne su potomci Ilira.
- Bošnjaci su se kao prvi u ovom dijelu (BiH) naselili i asimiliraju poslije nadolazeće narode ( Slavene, Avare, Hrvate, Srbe ).
- Bos. Hrvati su genetski gledano nesto bliži Slavenskim narodima nego Bošnjaci.
- Bos. Srbi i Bos. Hrvati su genetski sličniji Bošnjacima nego Srbima ili Hrvatima.
- Bošnjaci su nasljednici Ilira, dok su Srbi i Hrvati, genetski gledano, u 5 - 7. stoljecu naseljeni Slaveni.
- Gen I1b* je kod Bos. Hrvata nesto brojniji, ali se oni ne mogu vidjeti kao naslijednici Ilira jer je mutacija toga gena mladja nego kod Bošnjaka.
Naucnici navode da je procenat Slavenskog gena u Bosni i Hercegovini( 15%) manji nego u Njemackoj te da ostalih 85% cine u najvecem broju ilirski, germanski i keltski geni.
U susjednoj Hrvatskoj je gen R1a( 34.3% sa mutacijom tipičnom za Slavene ) brojniji od I1b* ( 32.4%). U studiji načinjenoj od strane Hrvatske http://www.cmj.hr/2005/46/4/16100752.pdf je stanovništvo Jadranskih otoka ovaj procenat na bolje izmijenilo ali je studija zbog toga kao i ostalih kontraverzija internacionalno nepriznata.
Na području Srbije je otkriveno 29.2% ovoga I1b* gena te 15.9% R1a.
Ovi nepobitni dokazi se moraju razraditi i na ovoj Bosanskoj Vikipediji zastititi.
Ja nisam u mogucnosti ovo sve sam razraditi ili bolje reci od Vandalizma cuvati, te vas molim ako imate pitanja ili interese da mi se
obratite .
P.S. ovo saljem na sve Administratore.
Unaprijed zahvalanKenan-king 20:04, 31 august 2008 (CEST)

Hvala vam za postavljanje :Slika:Gradacac.PNG. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. Smooth O 18:42, 5 septembar 2008 (CEST)
Kako se na bosanskom kaže: Bakho ili Bakus?--Lord Valensus 15:55, 17 septembar 2008 (CEST)

Pozdrav, Lorde. Na bosanskom se kaze Dionis ili Bakus. Oba naziva su vazeca. Dionis (Dionysos) su koristili stari Grci, a Bacchus Rimljani. Nidurhaf 09:13, 22 septembar 2008 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:Gradacac.PNG|Slika:Gradacac.PNG]]“

Vratio sam tvoju izmjenu naslova članka Srbijanska rukometna reprezentacija, radi unifikacije sa ostalim člancima u kategoriji reprezentacija. Jer onda bi trebali promjeniti naslove svim člancima. Pozdrav. --Smooth O 21:56, 23 januar 2009 (CET)

Hvala vam za postavljanje :Slika:Gondor - Sample.jpg. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. WizardOfOz talk 22:00, 19 april 2010 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:Gondor - Sample.jpg|Slika:Gondor - Sample.jpg]]“

Hvala vam za postavljanje :Slika:Gradascevicmap1.PNG. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. WizardOfOz talk 22:02, 19 april 2010 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:Gradascevicmap1.PNG|Slika:Gradascevicmap1.PNG]]“

Hvala vam za postavljanje :Slika:Gradascevicmap3.PNG. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. WizardOfOz talk 22:02, 19 april 2010 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:Gradascevicmap3.PNG|Slika:Gradascevicmap3.PNG]]“


Razgovor:Golda Meir

== Neutralnost ==
Upitno je koliko je Golda Meir veliki humanista (protjerivanje hiljade i hiljade palestinaca), veliki covjek (ko to odlucuje, da li je ovaj tekst uopste enciklopedijski napisan) i veliki heroj (onim palestincima kojima je otudjila imovini i protjerala?)
Tekst koji se nalazi trenutno u clanku nije napisan sa neutralne tacke gledista i treba biti promjenjen. --EmirA 21:11, 16 oktobar 2005 (CEST)
Sklonila sam ono sto ne valja...bez ljutnje. Pozzzz n3k1..Ima li neko ko bi mogao da napise nesto o njoj?

N3k1: Nema problema :) Nikad nije bilo ljutnje samo sam mislio da clanak nije neutralno napisan. Sada sam skinuo upitnu neutralnost. Pozdravi --EmirA 21:41, 16 oktobar 2005 (CEST)


Razgovor:Bosanci

Clanak unesen od strane korisnika 147.126.95.145 je malo problematican iz vise razloga te sam ga vratio.  Prvo nevjerujem da se radi o enciklopedijskom clanku vec vise o necijoj analizi ili stavu.  Takvom tekstu je vise mjesto na projektu Wiki knjige ili Wikizvor.  Druga stvar je da se vjerovatno radi o tekstu koji je kopiran sa neke web stranice i ubacen na ovaj clanak a kroz nedostatak uredjivanja moze se posumnjati da se radi o krsenju autorskih prava.  Iako smatram da se radi o interesantnom stivu zamolio bih korisnika da ne brise postojeci materijal clanka bez objasnjenja jer se to moze protumaciti kao vandalizam i da koristi ovu stranicu za diskusije kako bi nasli adekvatno mjesto i upotrebu teksta koji je obznanio.  Takodjer bih zamolio da se navedu autori teksta a ako je korisnik sam napisao tekst i ako zeli da dalje razgovara o temi  pozivam ga/nju da se registruje i potpise svoje misljenje.  Ukoliko nebude bilo adekvatnog odgovora na ovaj poziv svako naredno dodavanje teksta u pitnju ce biti karakterizovano kao vandalizam i na isti nacin sankcionisano.  Pozdrav--Dado 00:00, 19 oktobar 2005 (CEST)

Zar nije vandalizam nametati Bosancima pogresne informacije o tome ko su BOSANCI? Bosanci su kao prvo pripadnici bosanskohercegovackog Naroda i bosanskohercegovacke Nacije. To kod vas nigdje ne stoji. Vi kao prvo ne znate osnovne definicije sta je Nacija a sta je Narod. Vi priznajete u vasem stivu za BOSANCE cak i Srbe koji ne priznaju Bosnu i Hercegovinu, nazivajuci ih Bosanskim Srbima, a Bosance osobama koje "obicno ne zele da se izjasne". Bosanac je PRIPADNIK BOSANSKOHERCEGOVACKE NACIJE I BOSANSKOHERCEGOVACKOG NARODA. Znaci on priznaje Bosnu i Hercegovinu kao svoju NACIJU. Bosanac moze biti osoba bilo koje religije i bilo kojeg etnickog porijekla. Srbin nije BOSANAC jer Srbin priznaje drzavu Srbiju kao svoju NACIJU. Vi isto tako brisete moje komentare koji nisu prepisani ni sa koje stranice. Ako ne dozvolite da clanak bude objavljen onako kako to odlikuje, onda vi direktno suradjujete sa cetnicima i ustasama, vi ste onda neprijatelj citavog bosanskohercogackog Naroda i bosanskoherceogavcke Nacije, a ja isto tako mogu kontaktirati drzavu iz koje se javljate i legalno zahtjevati da se daju objasnjenja na osnovu kojeg prava Vi objavljujete svoj clanak, a brisete moj! Ja kao gradjanin imam pravo na Slobodu Govora koja su mi garantirana, i Vi nemate prava da namecete definiciju BOSANCA koja je nista drugo nego vase licno misljenje. Za vas je Bosanac pripadnik juznoslovenskog naroda????? Bosanci nisu Jugosloveni! Bosanac je pripadnik bosanskohercegovackog Naroda i bosanskohercegovacke Nacije!!! Vi dezinformisete narod i na osnovu toga, ja vas fino molim da totalno izbrisite svoje informacije dok se ne nadje rijesenje za ovaj problem. Ako ste Bosanac i volite Bosnu i Hercegovinu vi ce te dati sve od sebe da informacije ovdje budu tacne a ne da budu dezinformacije za ispiranje mozga. I ovaj moj post nemojte brisati, inace nam dokazujete da ste diktator koji namece iskljucivo svoj stav i ne dozvoljava nikome da mu protuvrijeci.
Ja bih vam prije svega savjetovao da popijete jedan apaurin i da se malo smirite jer nemam namjeru da trosim zivce na vas.  Otvorio sam vam mogucnost da se izjasnite i vi tu mogucnost koristite sto je dobar znak ali to cinite na malo nekotrolisan nacin.  Zamolio bih da se suzdrzite licnih napada i prijetnji jer vam neidu na korist i kredibilitet.
Mislim da niste upuceni u koncept ove enciklopedije.  Naime prvenstveno ne radi se o mom tekstu niti o tekstu samo jedne osobe.  Radi se o tekstu koji se nalazi u javnom dobru tj pripada svima i svi imaju pravo da ga korigiraju i modifikuju, ukljucujuci i vas.  Ako Bosanci misle da su pogresno predstavljeni imaju mogucnost da naprave prepravke.  Takodjer kao takav, tekst se nemoze uzeti kao apsolutno znanje o temi te greske svakako mogu postojati.
Pri ispravci morate obacati paznju na ono sta je predhodno napisano jer i Vi morate postivati tudji rad i drzati se zajednickih pravila.
Clanak kako je sad napisan mora da zuzme neutralan stav i da bude enciklopedijske prirode.  Vas tekst sa kojim se ja mozda mogu slagati nevidim sasvim enciklopedijski vec je naucna analiza i teorija.  Ako je zaista vas i ako zelite da ga objavite mozete to uraditi na projektu Wiki-knjige koje mozemo da linkujemo sa ovim clankom te da se koristimo materijalom koji ste napisali.
Stvar je u tome sto je jedno sta Bosanci kao nacija zele da budu a sasvim je drugo sta je realnost.  Clanak je napisan po pitanju realnosti i prema misljenju vecine korisnika i baziran je na cinjenicama jer na taj nacin je najbilizi neutralnom stavu.
Ako postoje cinjenicke greske u clanku molim vas da ih specificno navedete na ovoj stranici, objasnite o kakvoj se gresci radi i predlozite popravku.  Navedite izvore za vase komentare gdje je moguce.
Ovaj clanak je inace uzet sa engleske wikipedije a jedna od predhodnih verzija je navela da Bosanci zvanicno ne postoje tako da mozete vidjeti da smo ipak napredovali iako proces ocigledno jos nije zavrsen.
I jos jedna stvar jer mi se to cini kao nesto sto neuzimate u obzir kad gledate na ovu temu.  Zar nemislite da ljudi mogu imati dvojne identitete kao sto imaju i dvojna drzavljanstva bilo da su srbi, hrvati, amerikanci, finci ili svedjani a pored toga i bosanci po opredjeljenju.  Zar pripadanje modernoj naciji nije prvenstveno bazirano na licnim interesima i opredjeljenjima.  Zamolio bih vas takodjer da potpisujete svoje komentare sa imenom ili alijasom.  Pozdrav.  --Dado 16:16, 19 oktobar 2005 (CEST)
BOŠNJACI: ako se ovaj termin i dalje samo primjenjuje kao sinonim za bosanske muslimane ili muslimane bosanskog govornog kruga sa velikim početnim slovom "M", onda bosanski etnikum nije pomjeren sa svoje historijski mrtve tačke, to jeste iz perioda oko propasti turske carevine, kada se bosansko stanovništvo dijelilo na "Turke" i "Kaure". Ispravni ljudi na ovom svijetu svoju etničku identifikaciju mjere u prvom redu imenom zemlje (geopolitikuma, države), čemu se naravno mogu priključivati razni segmenti kulturnih (izvornih, naslijeđenih, prenešenih, nametnutih...)elemenata i naslaga. Ime zemlje u ovom konceptu je statično, da ne kažem vječno, dok su svi ostali termini promjenjive prirode i kao takvi ne mogu se uzimati u obzir kao bazni pojam ili temelj na kojem opstaje jedan etnikum, pa čak ako se radi i o religijama monoteističkog i univerzalnom tipa. Ne smijemo brkati uzrok sa posljedicom. Ovdje bih dodao i dilemu koja iz dana u dan postaje sve prisutnija na ovom planu razmišljanja mnogih aktuelnih pisaca i mislilaca našeg, bosanskog kulturnog kruga, naime rješavanje problema nastalog u nazivu "Bosna i Hercegovina", što je posljedica Berlinskog Kongresa iz 1878. Termin "bosanskohercegovački narod" ne samo da je smiješan, več i trgičan, ako se uzme u obzir činjenica, da dvojni nazin za jednu zemlju i jedan narod ne postoji i nikada nije postojao nigdje na ovom svijetu planete Zemlje i njene ljudske kulture. Pogotovo ne ako se historijskom imenu zemlje, u ovom slučaju Bosne, doda ime njene vlastite pokrajine, pa onda ne samo da je Hercegovina bosanska exteritorija, več je Bosna izjednačena sa Hercegovinom - kao pokrajina.
Nama Bosancima je ostalo da odradimo mnogo toga što naši preci nisu znali, stigli, smogli, smjeli ili umjeli pod tuđim vladarima i njihovim nacionalističkim, hegemonističkim ili ideološkim diktaturama.
Agić Nurija - Uppsala/S

Zasto sam ja Bosanskohercegovka ili Bosanka ?
Svaka drzava ima svoj Nacionalni i svoj Narodni Identitet pa tako i drzava Bosna i Hercegovina ima svoj Nacionalni i svoj Narodni Identitet, pa zbog te historijske i svake druge cinjenice, ja se izjasnjavam za pripadnost Naciji i Narodu drzave koju najvise volim!
Zbog te svoje odluke o pripadnosti Naciji i Narodu drzave BiH ja sam Bosanskohercegovka odnosno Bosanka. Svaka drzava naravno pod uslovom da je slobodna i demokratska svoju drzavnost odnosno svoju konstitutivnost povjerava iskljucivo samo onim svojim drzavljanima koji se slobodno i samostalno opredjele i izjasne da su pripadnici nacije i naroda te drzave.
BiH je okupirana drzava te joj je zbog toga i onemoguceno da i ona svoju drzavotvornost odnosno svoju konstitutivnost ispoljava i povjerava pripadnicima svoje bosanskohercegovacke nacije i svog bosanskohercegovackog naroda .
Naravno bez obzira na tu cinjenicu ja se ponosno i casno opredjeljujem i izjasnjavam za pripadnost Naciji i Narodu drzave koju najvise volim i koju smatram svojom Domovinom.
Znaci slazem se sa gornjom definicijom: Bosanci su pripadnici bosanskohercegovacke nacije i bosanskohercegovackog naroda koji smatraju BIH svojom Domovinom.
Sa postovanjem molim Admina da popravi definiciju na prvoj stranici,
BOSANKA
Imam utisak da ovdje svako ima svoju definiciju sta su Bosanci pa bih zamolio korisnike koji ostavljaju upute o tome kako bi clanak trebao biti napisan  da sami dodaju odgovarajuce promjene.  Ako ima nesuglasica rjesavacemo ih ovdje.  Meni je ovo interesantna tema i zelim je vise istraziti u konverzaciji sa ostalima ali imam utisak da svako misli da je njegova definicija jedina ispravna.  S postovanjem --Dado 00:06, 29 oktobar 2005 (CEST)
Takodjer napravio sam par izmjena na tekstu ali nisam siguran da li je definicija ispravna  --Dado 00:07, 29 oktobar 2005 (CEST)

Bosanci je regionalni oznacitelj za svakoga iz Bosne. Eh sada neki nezele tako da se nazivaju ali to druga stvar. Ali prica o da su Bosanci poseban narod odvojen od Bosnjaka je nebuloza. Onda su i Srbijanci poseban narod odvojen od Srba.
Onda odma na pocetku historije pise "Prije sto godina "Bosnjaci" je znacilo isto sto i danas "Bosanci"."
ovo je takodzer nebuloza jer su Bosnjaci bili prije sto godina kao i danas poseban narod, a vjera je stvar svakoga pojedinca. Ali nisu bili regionalni oznacitelj. Vec prije srednjeg vijeka Iliri i manji dio Slavena kao i drugih naroda na podrucju koje se zvalo "Bosna" su se poceli identifikovat iskljucivo sa podrucjem gdje zive odnosno rodnom grudom te su se po Bosni nazvali Bosnjani. Ali to nije bio neki regionalni oznacitelj nego njihovo narodno ime. Oni su prije bili Ilri, Slaveni, Kelti i neznam sta... Ali tada su se ujedinjili u jedan narod prihvatanje juznoslavenskog jezika. I onda se poceli identifikovat sa podrucjem u kojem zive.
Oni su ovo podrucje razvili u nezavisnu drzavu koja kasnije postaje najmocnija drzava na Balkanu. U osmanlijsko doba rijec Bosnjak zamjenjuje Bosnjanin, pa Bosnjani postaju Bosnjaci. Ovo se vidi i kod komsijskih naroda kao Srblji-Srbi, Horvati-Hrvati, Albanezi-Albanci...
Tako su se tada formirali danasnji Bosnjaci. Rijec Bosanac se kasnije razvija kao teritorijalna oznaka za pripadnika Bosne kao Srbijanac Srbije. Eh, mnogi Bosnjaci su se onda posrbili i hrvatizovali i samo jos u regionalnom smislu kao Bosanci pripadali Bosni ali ne ikako u narodnom, njoj su narodno ili u modernom znacenju nacionalno kao autohtono stanovnistvo pripadali iskljucivo Bosnjaci. Oni su isto izgubili nacionalno ime ali je sada vraceno.
Neki zele odvojit Bosance od Bosnjaka a to je nebuloza. Jedan covjek moze pripadati autohtonom stanovnistvu Bosne i Sandzaka(jer je on otrgnuti dio Bosne ali o tome nekad drugo) u bosnjackom naciolanom krugu a teritorijalno biti Bosanac odnosno Sandzaklija ili nesto drugo.
POZDRAV

Da pokusam u sto kracim crtama i sa sto jednostavnijim rijecima   objasniti problematiku drzavotvornosti-konstitutivnosti nacionalnog i narodnog   identiteta drzave Bosne i Hercegovine. Bosna i Hercegovina je DRZAVA- INSTITUCIJA i ona kao takva ima svoje   politicke identitete   - nacionalni i  - narodni preko kojih ona  ispoljava svoju drzavotvornost odnosno svoju konstituitivnost. Znaci, svakom svom gradjaninu koji slobodno i samostalno odluci te se i izjasni da je pripadnik njene nacije i njenog naroda drzava BiH ce POVJERITI svoju   konstitutivnost a svim svojim gradjanima koji se odluce i izjasne da su pripadnici nacije i naroda druge drzava BiH ce garantovani sva ljudska prava   i gradjanske slobode koje bi ta kategorija gradjana imala i u najdemokratskijim drzavama svijeta.
Danas je DRZAVI-INSTITUCIJI Bosni i Hercegovini onemoguceno da svoju   konstitutivnost Povjerava onim svojim gradjanima koji se opredjeljuju i   izjasnjavaju za pripadnost njenom nacionalnom i narodnom identitetu pa   je njoj ( drzavi BiH )silom  nametnuta konstitutivnost onih njenih   gradjana koji se opredjeljuju i izjasnjavaju da su pripadnici nacije i   naroda drugih drzava .   Gospodo ,   zar je normalno da je u BiH konstitutivan onaj njen gradjanin koji se   izjasni da je pripadnik nacije i naroda drzave Srbije ili Republike   Hrvatske a da je pravo na konstitutivnost uskraceno onim gradjanima drzave   BiH koji se izjasnjavaju da su pripadnici nacije i naroda drzave Bosne   i Hercegovine ?
Srbin u BiH je Srbin iz razloga sto se on opredjelio i izjasnio da je   pripadnik nacije i naroda drzave Srbije i to je njegovo pravo koje mu   se mora omoguciti ali njemu drzava BiH nit moze nit smije POVJERITI   svoju konstitutivnost jer je on odlucio da bude pripadnik nacije i naroda   druge drzave .   Ono o cemu se licno neodlucuje to je pripadnost etnickom narodnom   identitetu pa iz tog razloga svaka drzava pa i BiH ce svakom svom   gradjaninu POVJERITI svoju konstitutivnost ako se on opredjeli za pripadnost   njenom nacionalnom i narodnom identitetu bez obzira na njegovu   etnicku,vjersku,rasnu pripadnost .   Da napomenem,  Pripadnost nacionalnom i narodnom identitetu je promjenljiva a posto je   nacionalni i narodni identitet neodvojivi dio svake drzave stoga se   promjenom navedenih identiteta mjenja i konstitutivni karakter tog   drzavljanina.
U ovome trenutku NE postoji drzava u kojoj su konstitutivni narodi drugih drzava a nit postoji drzava u kojoj su konstitutivni pripadnici   nacija drugih drzava .   BiH je jedinstven slucaj u svijetu no i ona je normalna drzava ali   uslovi pod kojima se nalazi nisu normalni jer je ona kao Institucija   okupirana .   Sloboda za Drzavu - Instituciju je jedini garant da ce u toj drzavi   zavladati Sloboda, Demokratija , da ce zazivjeti ljudska prava i   gradjanske slobode itd. Najljepsi pozdravi svim Bosancima i Bosankama sirom svijeta. --147.126.95.146 05:13, 27 februar 2006 (CET)

Zasto sam ja BOSANAC tj. pripadnik BOSANSKA NACIJE?

uporedite vasu stranicu sa onom na engleskom..... gdje su vama hercegovci....
uporedite britanac sa englezom,skotom,velsanom itd i vidjeti cete soluciju....
kao rodjena hercegovka u engleskoj ne prihvatam da na mojoj vozackoj pise za zemlju rodjenja Bosnia te kad sm im vratila vozacku pravilno su napisali Bosnia and Herzegovina. Pri ovim novonastalim promjenama zasto ne uvrstite nacionalnost HERCEGOVAC isto kao i Bosanac ili Bosnjak?????
angela
BOSANCI KAO NACIJA I NAROD
U svim pokusajima da nadjem pouzdan neutralan izvor podatka da se Bosanci vode kao narod i nacija je ostao bezuspjesan.Stoga biste sadrzaj ovog clanka trebali promjeniti ili u krajnjem slucaju postaviti na njega "tag" da je "neutrality of an article disputed". Kada ste ga vec zakljucali i ne dozvoljavate neutralan pristup.
Angela

Bosanci kao nacija i narod je upitna kao i jos par osobnih komentara u ovom clanku tako da po Wikipedijinim standardima treba imati i "tag" "truthfulness of this article has been questioned" jer konstitutivni narodi koji zive u BiH su Bosnjaci,Hrvati i Srbi, nema pomena niti definicije Bosanac kao narod i nacija. Nadam se da netko od administratora i cita ove stranice! Angela

Vec neko vrijeme pitam isto pitanje, gdje je dokumentirano da su Bosanci narod i nacija. Ako nema dokumentacije za onda cu preurediti clanak. Arethusa 09:36, 14 april 2007 (CEST)
Ovaj članak je prepun gluposti i neistina ne citiran ni jedan izvor--Vule91 00:16, 7 februar 2008 (CET)
Molim moje drage zemljake i zemljakinje iz Bosne da ne filozofiraju o nečemu što je nedopustivo! Šta je sledeće Zenićanac il Tuzlanac kao sinonim narodnosti! Dokle više da se sitnimo!Sve je to lepo ali da li vas interesuje šta je vizantijski car Konstantin VII "Porfirogenit" (913-959) (koji je među retkima pisao o našim prostorima) pisao u  svom djelu "O upravljanju državom"? Evo moja malenkost će vam prenijeti neke činjenice:
1) Srbija u vrijeme župana Časlava Klonimirovića (930-960)je obuhvatala današnju Bosnu do Plive, Cetine i Lijevna na zapadu.
2)Zahumlje i Neretljanska oblast su zabiljezene kao oblasti srpskog naroda i države.
3) Uzi naziv Srbije car-pisac daje za severoistočnu Bosnu sa Solima (Ako vas baš zanima gde je to otprilike u toj oblasti je današnja Tuzla)i za kraj od izvora Lima, Rasa pa do Rudnika, nazivajući to "pokrštenom Srbijom"! (Činjenica da je većina naših plemena krštena un IX vijeku. Otada se javljaju i krsne slave koje većina nas i dan danas slavi a manji dio ne želi više da se priupita malo šta su to njihovi djedovi odnosno kako se još kaže "babe" slavili kao zaštitnike svojih familija?!)
4) Pod srpskim imenom car-pisac  obuhvata sva plemena koja su bila u sastavu Časlavove države: Bosance, Rašane, Trebinjce, Konavljane, Dukljane, Zahumce i Neretljane (i ovo da vas ne buni ova uža plemenska imena su izvjedena od geografskih prostora na kojem su živjeli. ali NAGLAŠAVAM SVE IH ZOVE SRBIMA (ako hoćete na grčki "SERVIMA")!!!!
                                                                                Vaš jaran
Ovaj clanak je totalno njesra(sranje na "standariziranom" bosanskom jeziku lol)
propagandne naravi sa ciljem negiranja drugih naroda i narodnosti.
"Bosanci" niti su nacijia a ni narod. Nacije su samo nezavisne države, Bosna nije država, već dio države BiH. A ako su "Bosanci" narod, onda su i Hercegovci i Krajišnici i Semberci, itd. narodi :D
Ja sam BOSANAC, ali nevalja širiti ovakve laži i negirati Hercegovinu. Podržavam Hercegovce potpuno. Svaka čast onom korisniku koji se pobunio što mu je na engleskoj vozačkoj dozvoli pod državom pisalo samo "Bosna" pa mu sada pravilno piše BiH.

Ako se u ovome članku već govori o "bosanskim Srbima" i "bosanskim Hrvatima", zašto se ne koristi onda prefiks "bosanski" i za Bošnjake? Ipak ima Bošnjaka i izvan BiH (naprimjer u Sandžaku), niti su Bošnjaci titularna nacija države BiH, zato bi bilo korektno govoriti i o "bosanskim Bošnjacima"!

Engleza ima i u Velsu i u Škotskoj pa se ne zovu Škotski Englezi niti Velški Englezi.--CER@ (ask) 15:11, 5 april 2010 (CEST)

: Nije ni pojam "bosanski Srbi"/"bosanski Hrvati" zvanični naziv za Srbe/Hrvate iz BiH, pa se ipak koristi ovdje.

::Iz vrlo jednostavnog razloga: zato sto Hrvata i Srba van BiH ima mnogo vise, Bosnjaka ne. --WizardOfOz talk 20:54, 5 april 2010 (CEST)

Pitanje nepotpisanog "kolege" je provokacija, a razlozi članka, kao i razlozi naziva Bosanski za Hrvate i Srbe u Bosni i Hercegovini, ima historijski uzrok, koji je svakom pismenijem suradniku poznat. Bosanski Srbi i Hrvati imaju kao svoju domovinu Bosnu i Hercegovinu, kako zakonski (de iure), tako i de facto. Ovdje se ne poriče kulturna povezanost sa susjednim državama, nego se ukazuje na suživot u BiH. Na provokacije ne bi trebali uopće reagirati. Toni 21:01, 5 april 2010 (CEST)

Nemojte nas porediti sa Jugoslavijom i Jugoslovenima, i Jugoslavija i Jugosloveni su izmišljeni oko 1918 (na prelazu 19 u 20 vj.) dok su Bosna i Bosanci (Bošnjani, Bošnjaci, bosanski kristjani) tu i tamo, ovdje i ondje, ovako ili onako, s malim pa s velikim slovom, malo cvječe malo korov, elem još od 7 vjeka !!! Malo to preformulirajte ili malo opširnije pojasnite takvo klimavo poređenje.
(A imam osječaj da je članak napisao ili ga bar uređuje osoba koja nije bosanski Musliman ili Bošnjak ili čak musliman upoće - to mi je posebno drago, bilo bi mi drago.)
--77.78.225.171 06:15, 7 juni 2010 (CEST)

Servi, Chorvati i bezbrojne druge historijske poporatne pojave na južnoslavenskim prostorima su samo neka, nikada stvarno identifikovana plemena, vjerovatno slavenskog ili slaveniziranog porijekla.
Stanovnici prve "srpske države" zvali su se stoljećima Rašani!
Vladari ove "države" (manastirskih posjeda) bili su crkveni ljudi bizantskog ili germanskog ili rimskog porijekla.
Porfirogenet je samo jedan u beskrajnom nizu imperatora u ime "boga iz tri dijela", koji je izmišljenim terminima nekih kleronaroda nastojao izbrisati stvarno svjetovno stanje na terenu. Polazimo od činjenice da je u njegovo doba, a i stoljećima poslije 99% procenata Evropljana bilo potpuno nepismeno. Dakle, kome su se obraćali porfirogeniti kroz milenije pisanja lažne i tendenciozne, uglavnom crkvene historije svijeta.
Bosna je zemlja bosanskog naroda koji nije bio nikada nikakvo i ničije pleme - vijekovnim procesima integracije i asimilacije između domorodaca i pridošlica nastao u svojoj vlastitoj državi Bosni. Ali o porijeklu vladarske dinastije i plemićkih porodica bi se dalo diskutovati, jer narod ne spada s nebesa, već nastaje i traje, svaki na svojoj, narodnoj baštini.
Ovdje pitam sve one koji negiraju pravo stanovnicima zemlje Bosne da se izjašnjavaju nacionalno Bosancima, kojim i čijim argumentima se povode!?  Nije li baš ovo jedini istinski i najbezbolniji, ali i najlegitimniji način svakog naroda na ovom svijetu na koji se može trajno osigurati njegov ovosvjetski kolektivni posjed. Izjašnjavanje u popisu stanovništva trebalo bi po logici stvari da se pripadništvo pojedinca odnosi na državno ime, na vlastiti nacionalni prostor (geopolitikum).
Svako "opredjeljivanje" u nacionalne kolektive "velikih i boljih susjeda" po sebi je ne samo paranoja i sugestija da nisi tu gdje jesi, već je to i posredna agresija na prostore gdje nikada nisi bio i gdje u suštini nisi ni dobrodošao.
Usputan odgovor "Hercegovki/Hercegovcima": Dodatak sufiksa "Herzegowina" u nazivu bosanske države je teroristički akt krstaške Evrope (Berlinski kongres 1878), gdje se ubacivanjem germanskog naziva za "Vojvodinu" u prvom redu negira islamizirana Bosna i bosanski narod, a u drugom, ne manje važnom trendu jeste ujedno i terminološko onemogučavanje reanimacije bosanske svjetovne nacije po sveprisutnoj evropskoj formuli ime države=ime nacije, dakle Bosna=Bosanci! Biti samo (pokrajinski) Hercegovka/Hercegovac znači paušalno i doista naivno odricanje od stvarnog ovosvjetskog kolektivnog porijekla i pripadništva Bosni i bosanskom narodu.
Agic Nurija - Teslić Bosna

Bizant i njegova ekspanzija putem manastirskih posjed

Po jedinom izvoru koji se nalazi u članku, a to je CIA Factbook, postoje dva oblika:
*Nationality:

* noun: Bosnian(s), Herzegovinian(s)

* adjective: Bosnian, Herzegovinian
Kod njih (Anglo-Američko područje) pojam nationality označava državljanstvo, i to državljanstvo Bosne i Hercegovine, a ne posebno državljanstvo za Bosnu i posebno državljanstvo za Hercegovinu. -- Bugoslav (razgovor) 19:31, 16. februara 2012. – 23. rebiul-evvel 1433. (CET)

:Ovdje se govori o izrazu Bosanac na bosanskom jeziku, tako da je primjedba iz CIA-e nepotrebna. Možda je komentar interesantan za en.wiki.Toni (razgovor) 09:47, 17 februar 2012 (CET)

I ovaj članak zaslužuje doradu. Toni (razgovor) 10:05, 17 februar 2012 (CET)

Gospodo,
Ja nisam iz miješanog braka (roditelji su nekada pripadali skupini neopredjeljenih sve do 1974 godine),a ko mi može zabraniti da budem Hercegovac (naravno jer ja tako osjećam)!?
Pa zar pripadnost ne određuje i prostor,broj sunčanih dana,moj sivi kamen,moj jezik (uzgred koga nema) koji za razliku od Bosanskog najčešće ne pati sa fonema(Č,Ć,Ž,Đ).Ako Hercegovina postoji 6oo godina,a meni je to sasvim dosta,ko mi to zabranjuje da budem konstitutivan!?(zna se ko-oni koima je najmanje stalo do moje BiH)!
I još nešto,moj brak jeste miješani jer sam oženio ženu sa kojom imamo porodica,a ti što nas prozivaju,to je njihov problem,neukost,primitivizam i da ne velim...To što je moja supruga iz drugog Naroda to nije briga dušebrižnika(naročito vjerskih zakuhanata,a zamislite oni se ni Boga ne boje kada tako pričaju, a po svim vjerskim Knjigama im to nije dozvoljeno),je naš izbor u kome smo već 38 godina,dakle moj brak je u konačnici dvonacionalani a ne miješani (primitivan naziv)i to se nikoga ne tiče.Ovo kažu da je demokratska država (i nema je),onda smo mi ono što mi mislimo da jesmo,ne nikako što rulja hoće!?
Gradimo Državu po mjeri njezinih Naroda,Građana njenihm stanovnika (makar i marsovci bili),a ne kao što se to sadaradi!?
"Onaj ko ne zna svoju prošlost-njegova budućnost je veoma upitna!"-reče jedan nobelovac!?

Članak treba doraditi i prilagoditi ga stvarnim činjenicama. Najjednostavnije je ga je potpuno skratiti i sve one koji se ne izjašnjavaju kao Bosanci skloniti sa ove stranice. U principu bi članak trebao biti sastavljen od desetak rečenica, bez nekog teoretisanja, šta je ko, a šta nije. Takođe treba ostaviti činjenicu, da ako se netko u BiH izjašnjava kao Bošnjak, Hrvat ili Srbin (konstitutivni narodi), da to i ostane. Ustav BiH (nažalost - moje lično mišljenje) ne poznaje Bosance, te je formalno pitanje, šta će biti ako se po Popisu iz 2013 ustanovi da Bosanaca ima nekoliko stotina hiljada, a njih po zakonu niko ne predstavlja. Inače Bosanci su, koliko to god smiješno zvuči, samo priznati u Crnoj Gori. Vidi: Popis u Crnoj Gori 2011. Dakle navesti samo činjenice o značenju riječi, u vezi državljanstva, te lokalno značenje u Bosni i Hercegovini, te značenja u drugim državama bivše SFRJ, gdje se kolokvijalno svi koji su porijeklom iz BiH, nazivaju Bosancima, bez povezivanja sa nacionalnom pripadnošću. --AnToni(razgovor) 12:13, 1 septembar 2014 (CEST)

Članak je preveden sa en.wiki. Ne znam šta je tu sporno? --Munja (razg.) 12:48, 1 septembar 2014 (CEST)

: Btw, opći naziv za stanovnike Crne Gore je Crnogorci, što je ujedno i CG nacija. --Munja (razg.) 12:50, 1 septembar 2014 (CEST)

:: Zašto i Crne Gore na samom početku članka? Moje lično mišljenje je da bi ovaj dio trebalo izbrisati. --Obsuser (razgovor) 21:58, 1 septembar 2014 (CEST)

:::Jer se u popisu u Crnoj Gori državljani mogu izjasniti kao Bosanci! --AnToni(razgovor) 07:06, 2 septembar 2014 (CEST)

Ako smijem, postavio bih definiciju bosanca po mom misljenju ovdje na razgovor:
#Izraz Bosanac (ili Hercegovac) oznacava regionalnu definiciju drzavljana Bosne i Hercegovine, neovisno o njihovom etnickom porijeklu. Subjektivna identifikacija sa ovim terminom je opce prihvacena, tako da se u daljem smislu moze koristiti kao definicija stanovnika Bosne i Herceovine, neovisno o njihovoj vjerskoj ili etnickoj opredjeli. U susjednim zemljama, ovaj termin se koristi kao opca definicija za stanovnike ili one koji su porijeklom iz Bosne i Hercegovine. Na nekim jezicima se koristi kao sinonim za rijec Bosnjak, u kom se slucaju definitivno misli na Muslimane porijeklom ili sa stalnim mjestom boravka u Bosni i Hercegovini.
#Ovaj prvi pasus koji se sad nalazi u clanku, ne da nije citljiv nego je bukvalni neadaptirani prevod sa engleskog koji sa (bar mojom) definicijom rijeci nema nista zajednicko. Kada se procita, dolazi do zbunjenja citaoca ali sigurno ne do objasnjenja pojma. --WizardOfOz talk 00:12, 3 septembar 2014 (CEST)

Potpuno se slažem sa cijenjenim kolegom Wizardom! Mislim da nije potrebno ovakakv članak prevoditi sa en.wiki! Čak šta više en.wiki bi trebala prevesti članak sa naše! Jer suštinu ovog pojma mogu obraditi samo korisnici, koji poznaju jezik, situaciju u kojoj je ovaj pojam nastao! Dakle bez politiziranja, emocija i nagađanja! Članak treba preurediti, ako ništa zbog onih koji, ovaj pojam prihvaćaju kao svoj! --AnToni(razgovor) 07:21, 3 septembar 2014 (CEST)
Odlična definicija termina Bosanac od strane urednika Wizarda, koja u stvari i predstavlja samu suštinu termina bez uplitanja politike. --НиколаБ (razgovor) 12:16, 3 septembar 2014 (CEST)

:  Apsolutno se slažem sa ovom definicijom Wizarda! Bosanac bi trebala da bude regionalna odrednica nekog naroda,kao što je i Krajišnik, Sandžaklija, Dalmatinac.. ali politika ovdje uveliko miješa prste, kao i inače svugdje. -- Golden Bosnian Lily (r) 14:39, 3 septembar 2014 (CEST)

::Volio bih da se jos par ljudi izjasni prije neke izmjene. --WizardOfOz talk 19:51, 3 septembar 2014 (CEST)
Možda je jedino ovaj dodatak državljana BiH suvišan, jer ne mora neko biti državljanin BiH da bi bio Bosanac ili Hercegovac po poreklu. Jednako tako ni svaki Dalmatinac po poreklu ne mora biti državljanin Hrvatske --НиколаБ (razgovor) 20:03, 3 septembar 2014 (CEST)

Wizarde, već imamo članak Hercegovci, tako da bi i taj članak u globalu sa ovim trebali riješiti :) Na nekim wikijima (sh i hr), postoji jedan članak: Bosanci i Hercegovci. --Munja (razg.) 20:19, 3 septembar 2014 (CEST)

:Toni, slažem se sa tvojom konstatacijom da treba en.wiki prevesti stranice sa naše wiki koje se tiču Bosne i Bosanaca, međutim, ja sam fasovao ban pokušavajući izmijeniti članak Bosnian language. :D --Munja (razg.) 20:22, 3 septembar 2014 (CEST)

:::Haj sad vratite se na temu da ne bi fasovali obojica :D --WizardOfOz talk 20:37, 3 septembar 2014 (CEST)

::Kako sam već rekao, a potvrđújem i deficiju regionalnog određenja, Bosanci nisu narod - no pitanje je kako će se taj pojam definisati nakon objavljivanja rezultata popisa 2013.--AnToni(razgovor) 12:04, 4 septembar 2014 (CEST)

Ovdje se radi o rezultatu Popisa stanovništva u kom se toliko osoba izjasnilo kao Bosanci.--AnToni(R) 15:15, 26 maj 2019 (CEST)

Ali , nisam nigdje mogao pronaći tu brojku od 37.110. Nema je u izvorima. --Koreanovsky (razgovor) 16:47, 26 maj 2019 (CEST)

Ne znam ko je autor karte, koju sam uklonio, ali ista karta je u članku o Bošnjacima. AnToni(R) 19:10, 21 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Šamac

Pod "Poznatim ličnostima" neko je postavio imena (Branko Pleša)
i (Ljubo Miloš), koje sam izbrisao, jer prvi je (glumac) po informacijama sa imdb.com rođen u Kiseljaku, a drugi je bio ozloglašeni ustaški vođa u Jasenovcu i smatram da takva ličnost ne bi trebala biti pod listom "poznate ličnosti" s obzirom da taj naslov, po meni, nosi pozitivnost u sebi.
Linkovi:
# http://imdb.com/name/nm0687173/
# http://www.geocities.com/~orion47/CROATIA/croatustase.html
Korisnik:nidurhaf - 22.okt. 2005 22:50 CET
Smoot zašto ne prihvatiš procjenu broja stanovnika u Šamcu?94.250.37.52 19:19, 12 decembar 2009 (CET)Damjan94.250.37.52 19:19, 12 decembar 2009 (CET)

" Kao gradsko naselje razvija se od 1863. godine, kada su se u njemu naselili Bošnjaci, koji su prognani iz Srbije, i to iz gradova Užice, Šabac, Beograd i Sokol." - Aj neka mi neko objasni kako to islamizirani Srbi iz Srbije mogu da budu "Bošnjaci"? Njihovi potomci su rođeni u Bosni i asimilovali se sa islamiziranim Bosancima, ali oni.... Da li to znači da bih ja u slučaju da pređem na Islam (a nikakve veze sa Bosnom nemam niti sam ikad imao) automatski postajem "Bošnjak"?
*A i ovo da su prognani nije baš precizna definicija, iselili su se sporazumu zaključenom na Međunarodnoj konferenciji u Kanlidži na Bosforu, 22. studenog 1862. godine, i to je potpisao sa jedne strane turski predstavnik i austrijski i engleski koji su zastupali njihove interese a sa druge strane francuski i ruski koji su zastupali interese Srbije, i Srbija je na ime obeštećenja za pokretnu i nepokretnu imovinu platila Turskoj 9.000.000 groša - prema tome nije baš da su "prognani".
http://www.grbavci.net/izgonmuslimana.htm

Mislim da bi trebalo uvrstiti i Peju Ćoškovića
http://bs.wikipedia.org/wiki/Pejo_%C4%86o%C5%A1kovi%C4%87

Puno bi točnije i poštenije bilo reći da su Bošnjaci (Muslimani) činili trećinu stanovništva mjesta Bosanski Šamac. Sljedeća greška: Stjepan Tomašević vladao je od 1461 - 1463, tako da nije mogao 1460. voditi bitku s Mehmedom II. I još jedna nelogičnost: Ime grada i općine je Šamac, samo Šamac, bez atributa "Bosanski". To je službeno ime i tako ga treba pisati i izgovarati. Imena gradova određuju sami stanovnici tih gradova pa je promašeno kmečati o nekakvoj "jednostranoj" promjeni imena! I treba biti "jednostrana". Atribut "Bosanski" postojao je samo dok je grad bio u istoj državi sa Slavonskim Brodom. Nakon raspada te države, ovo "Bosanski" je suvišno. 89.164.106.4 15:44, 22 septembar 2019 (CEST)

Ne. --Munja (razgovor) 16:44, 22 septembar 2019 (CEST)
Na koji navod odgovaraš "ne"? 141.136.250.99 22:31, 23 septembar 2019 (CEST)

Kako 34,91% može biti polovina stanovništva?


Razgovor:Maglaj

Kako općina Maglaj može imati oko 25.000 stanovnika, a grad 43.000 i nešto više? To mi je zbilja tajanstveno. Znam da je Maglaj za vrijeme ovog zadnjeg rata doživio pravu Kalvariju, a da su podatci za Grad iz 1991, ali bi me radovalo bar malo više pažnje kod sastavljanja tekstova. Dobronamjerni promatrač
Храм Светога Пророка Илије ]у Маглају изграђен је 1906 - 1909 године добровољним прилозима и радом вјерника парохоје и цијелог маглајског краја. Поменути храм страдао је више пута, а тако и у овом посљедњем рату кад је тотално уништен. Половином 2004. црква је ушла у пројекат за конструктивну санацију код Федералног министарства културе и спорта.
Iznenadjuje me da ste sa liste poznatih ljudi iz Maglaja izostavili legendarnog režisera Bahrudina Batu Čengića. Po podacima koje ja imam on je rodjen u Maglaju, 1933 godine.

Baza podataka obnovljena, uzeti u obzir Vaši prijedlozi.
--Bosniarasta 18:51, 1 maj 2009 (CEST)

Maglajski Muzicari period 60 70 80setih 90 ratnih god pa i kasnije....?

:Svaki članak Wikipedije mogu uređivati svi korisnici, tako je i sa člankom o Maglaju. Slobodno navedite te muzičare i rado ćemo ih ubaciti u članak :)--Bosniarasta 17:22, 30 juni 2010 (CEST)
Mislim da nakon rata opština ima oko 25 hiljada stanovnika,a grad ne više od 10 000.


Razgovor:Orašje

Ako treba diskutirati zašto Županijska bolnica a ne Kantonalna - izvolite. I molim da, kad se članak vraća na prijašnju verziju, da se obraća pažnja na izmjene koje dolaze poslije te verzije! nouanoua 23:13, 24 oktobar 2005 (CEST)

Orasje na savi kao varos ili naselje nosi ime jos iz pra starih vremena kada na tome podrucju dominira pra stara suma oraha po cemu ce ovo naselje i dobiti ime od ljudi koji su starosjedioci tog mjesta i sami nose u svome prezimenu indikaciju da su djeca drveta Oraha , rijeke Save i Sane cije prezime je ( C orha sanovic )i samo po sebi govori o istoriji Orasja .Iz cega zakljucujemo da Orasje zajedno sa ostalim naseljima ,koja su :Ugljara,Donja Mahala,Tolisa(Tera Tolis-zbog vec tada a i prije toga prisutnog Katolicanstva na ovom podrucju-kojeg ce tuski katolik po imenu Bella(danas poznat kao Madzar) pokusat na neki nacin prisvojit kroz svoju dokumentaciju (koja nema nikakve veze sa istoriom Bosne i Hercegovine) sto se nikad nije dogodilo tokom svih ratova od 5 pa do 13 vijeka na podrucju tada zvane Panonije kasnije kraljevine Bosne a i kraljevine Hrvata,Bok,Ostra Luka,Domaljevac i Grebnice  ne samo da postoje prije dolaska arapa na Balkan u 5 stoljecu nove ere nego i puno prije a i poslje toga.Orasje na savi kako ga zovemo danas zbog konstantnih turskospskih(tuskih pravoslavaca)pokusaja da Balkansku kulturu i istoriju zajedno sa jezikom i pismom kao i imenima,prezimenima i imenima naselja zbog cega postoje jos par naselja pod istim imenom (Orasje) pripoje sebi sto im nece poc za rukom sve do dana danasnjeg bez obzira na neprekidne ratove i manipulaciju istoriskih cinjenica.Orasje kao varos postoji kao takva naseljena mahom poljoprivednicima i zanatlijama se nemjenja sve do druge polovine 19 vijeka kada starosjedioci ili domorodci Orasja(familija-C orha sanovic) u ime" mira "izmedzu turaka i Panonaca ne samo da prihvata islam nego i dozvoljava gradnju dzamije zajedno sa protjeranim muslimanima iz srbije kojeg nece nikad imat .A o tome govore cinjenice a te  su da turkosrbi vrse etnicko ciscenje(genocid)nad vise stotina hiljada Bosansko Hercegovackih familija do kraja tog istog 19 vijeka nakon cega i zbog cega pocinje prvi svijetski rat.