Razgovor:Eurosong

Necu sad komentarisat leksiku...postoji pravopis, rjecnici itd. Zna se sta je ispravno, a sta pogresno, ali komentarisat cu gramatiku. Katastrofalno je da se subjekat cijepa enklitikom kako je danas trend u laboratorijskom hrvatskom jeziku. Npr. Nacionalna je pjesma, Muzicki je natjecaj, su cijepanje subjekta po pola. Sto kaze Avdo Sidran, moras odslusat recenicu do kraja da bi skonto sta je pisac htio da kaze, ali zaboravis pocetak, ili ti se cini da je sam pocetak zasebna recenica. Ovo sto se radi danas u hrvatskom je germanizacija hrvatskog, jer se glagol stavlja na kraj, a enklitika polovi subjekat. To se tako ne radi u bosanskom jeziku. U bosanskom: subjekat-predika-objekat.
*Bosanski: Nacionalna pjesma (subjekat) je pobijedila (predikat)...
*Novokomponovani hrvatski: Nacionalna (dio subjekta) je (dio predikata) pjesma (dio subjekat) pobijedila (dio predikata).
Vec ovaj prvi dio recenice: "Nacionalan je pjesma", moze biti zasebna recenica. Nemojte pravit karikaturu od bosanskog. Protiv ovog su digli glas od Sidrana do univerzitetskih profesora, pa do obicnih govornika bosanskog. Hrvati siluju vlastiti jezik, da bi od njega napravili drugaciji jezik. Emir Kotromanić 22:05, 3 novembar 2005 (CET)
Prepravljanje tekstova i neko "bosansko cistunstvo" i puritanizam (tako strani bosasnkom jezickom tkivu zapravo!) na ovom su mjestu sasvim izlisni i najmanje sto trebamo: radi se o tekstu o zabavno-muzickoj smotri europskih nacionalnih radiotelevizija, a ne o nekim ispranim politickim igrama bez granica sa nacionalnom pozadinom, o kojima mi se dizu sve dlake na glavi! Ono sto nam na bosanskoj Wikipediji prije svega treba jesu novi tekstovi i cilj od 5.000 clanaka do kraja godine, a ne strihiranje istih kao za vrijeme neke rigidne i tupe nastave maternjeg jezika u prvim razredima osnovne skole. Jezik je individualna stvar, pa tako i moj jezik, kojeg slucajno zovem bosanskim, nezavisno o tome sto Halilovic pise u svom "invalidskom" pravopisu srocenom na brzinu, tek tako da bismo imali nekakav pravopis (no o tome smo se vec "peglali", tako da stvarno ne bih o tome!) i da bi nas jezik bio normiran.

::Ne interesuje me sta Halilovic pise. Ja sam govorio o gramatici, a ne o leksici. I da dodam sto se tice "invalidskog pravopisa", svaka ti cast...Napisi svoj, pa druge ismijavaj. Uvijek mi pritisak dignu ljudi koji su spremni iz debele hladovine da pljuju po drugim ljudima. --Emir Kotromanić 11:01, 4 novembar 2005 (CET)
Prije bih pozdravio da je tekst nadopunjen, ako vec nedostaje neki vazan podatak, koji mi nije bio poznat, nego da ga je neko iz neke svoje puste praznicne dokonosti ovako grubo ispravljao i silovao na neki tzv. bosanski nacin, sto je nasem jeziku zapravo veoma strano. Time samo idemo u prilog tezi da je bosanski jezik ustvari samo bosnjacki, cime srpskim i hrvatskim filolozima, a pogotovo politikantima dajemo za pravo, da nas jezik ne zovu bosanskim, nego upravo bosnjackim, sto svakako ne zelimo! P.S. Dodatne mi replike nisu potrebne: radije pisimo nove clanke!--Mediteran 01:03, 4 novembar 2005 (CET)

::Silovanje jezika je ono kako Hrvati rade. Nazalost ti si podlegao hrvatskom laboratorijskom eksperimentu germanizacije jednog slavenskog jezika. A to je karikatura. Od toga se ja jezim. I nije poenta samo u pisanju clanaka koje ce neko moci ismijavati, poenta je pisati clanke na bosanskom jeziku. Nije mi jasno da toliko mozes ustrajavati u novohrvatskoj jezickoj normi. Zbog cega? Jer ti je rat omrazio rijec Evropa, pa Europa ljepse zvuci. Ma daj...Kad bi se tim rukovodili, gdje bi dospjeli. S tobom se desava slicna situacija kao i sa Mitrasom. Ne mozes covjeku objasniti da se ovdje radi o Wikipediji na bosanskom, a ne na hrvatskom. Postoji i Wikipedia na hrvatskom. Svako ima slobodu. Tako da ponistavnja mojih promjena koje sam napravio u duhu standarda je neprihvaljivo. Clanak koji si napisao o festivalu ili drugim zabavama nisu tvoje privatno vlasnistvo. Ukoliko ti se ne svidjaju moje izmjene, izvoli na glasanje-carsija, pa da zajednica da svoj sud. --Emir Kotromanić 11:01, 4 novembar 2005 (CET)
Ne znam kako sam mogao podleci nekakvom hrv. laboratorijskom eksperimentu, kad od Hrvatske, Bosne i Balkana zivim miljama daleko!

:::Pa i ja se pitam. Pogotovo kada je cijepanje subjekta u pitanju (neprirodna germanizacija jezika). Nas jezik ima vrlo jednostavne gramaticke konstrukcije, koje bi bile jasne i mojoj rahmetli nani, ali i onom ko cita enciklopediju. Nemoj mi samo reci da si takve konstrukcije pokupio u vlastitom domu ili okolini ili osnovnoj skoli. Ja sam proputova Bosnu uzduz i poprijeko i analizirao sam govor odnosno razlicite dijalekte. U bosanskom jeziku, pa cak ni u hrvatskom od prije 1990. nije bilo nasilne germenizacije. Ja spadam u onu grupu govornika bosanskog kojima to predstavlja karikaturu. O tome je fino pisao Abdulah Sidran, eto da se malo otklonimo od "invalida" Halilovica koji je zapoceo svoj pravopis "ratne" 1989. godine, da bismo ga mi malo popljuvali. Emir Kotromanić 15:19, 4 novembar 2005 (CET)
No, dobro, to sad nije tema ovoga teksta ovdje. Karikatura je to sto se neki na ovim stranicama slijepo drze nekih stvari, koje su zapravo nepoznate bosanskoj jezicnoj tradiciji, a to je manjak tolerancije. Bosanski jezik poznaje brojne dublete, pa tako i Evropu i Europu, bas kao i Evroviziju i Euroviziju: tâ ne znam gdje sam sam drugo mogao pokupiti te stvari, ako ne u Bosni.

:::Naravno da si takve stvari mogao pokupiti u Bosni. Niko ne spori da se u Bosni govori i srpski odnosno hrvatski, cak i ovaj najnoviji novokomponovani. Emir Kotromanić 15:19, 4 novembar 2005 (CET)
Neka tekst ostane takav kakav sad jeste, jer pametniji popusta. Samo, neka mi bude dozvoljeno da nesto primijetim (odnosi se dijelom i kao samokritika): ocito neki administratori nemaju drugih poslova na Wikipediji, pa umjesto toga čule iza ćoska i reze kao nekakvi bijesni psi, cim se pojavi neka "strana" rijec, koja nije u dosluhu sa "nasim pravopisnim Bogom Halilovicem" i nekim wikipedijskim jezicnim bosnjackim cistunstvom. Moja intencija bila je skrenuti paznju na to, da nam takvo grubo prepravljanje zapravo nije potrebno, jer se tekst kao takav savrseno razumije i cita bez ikakvog prevodioca.

:::Ja savrseno citam i srpski i hrvatski. Ali ovo nije Wikipedia ni na srpskom ni na hrvatskom. Ne radi se o cistunstvu, nego o standardu. Svi kukaju kako nema standarda, a kada se pokusa napraviti standard onda dolazi kanonada vrijedjanja, pljuvanja, omalovazavanja. Wikipedijska zajednica se dogovorila o postivanju standarda i to je barem elementarno. "Bijesni psi" su ulozili mnogo truda da clanci lice na nesto i da nas na susjednim Wikipediama ne ismijavaju zbog nepostojanja standarda. Bosanski je otvoreniji i od srpskog i od hrvatskog. Nije tacno da mi ubijama sinonime. Postoji mnogo razlicitih oblika koji se naizmjenicno upotrebljavaju. Ali postoje i oblici koji "ocevidno" nisu nasi.
Puno vise bih se radovao nekom novom napisanom tekstu ili nekom od uspjesnih prijevoda sa talijanskog, engleskog ili francuskog, nego nekakvim prevodjenjem sa jednog te istog jezika, kojeg svi razumijemo.

:::Za to postoji Wikipedia na srpsko-hrvatskom jeziku, koja se usmjerila na kopiranje tekstova sa bosanske, srpske i hrvatske Wikipedije. Ja ne radim samo na bosanskoj Wikipediji, nego i na engleskoj, na kojoj mozes zaista, ali zaista spoznati koliki je udar na bosanski jezik i koliko je pokusaja njegove negacije (ili da je varijanta hrvatskog ili da je pun "srbizama"). Nas jezik je na nivou kolokvijalnog idioma homogeniji i od sr i od hr, ali je i otvoreniji mnogo od ova dva jezika, ali takodjer ima i svoja pravila. Meni je jasno kada neko od Srba ili Hrvata pljuje po Halilovicu, nazivajuci ga invalidom, bijednikom, i sl. jer  covjek je konacno napisao nesto sto je odavno trebalo biti napisano, nakon cega se bosanski konacno oslobodio u pravom smislu te rijeci, sto se nije svidjelo naprimjer hrvatskim lingvistima Brozovicu, Ladenu, Katicicu opterecenim nacionalnoscu i sl. Ali kada neko od Bosnjaka ili barem tako vjerujem, pocne da govori na takav nacin, onda me spopadne neka tuga, nije to bijes, nego tuga u pravom smislu te rijeci, jer ne mogu da vjeruje, da nakon svega brat moze da pljuje na brata, ali nije ni to cudno vidjeli smo sta Fikret uradi i kako narod prikloni Karadzicu i Tudjmanu nakon svih zlocina koje su oni pocinili. Emir Kotromanić 15:19, 4 novembar 2005 (CET)
I kao sto je to vec jednom neko napisao na ovim stranicama, ja svoj jezik ne moram braniti od hrvatskog ili srpskog, niti ga moram pozicionirati i braniti nekakvim zidom od ova dva jezika, a zapravo leksicke varijante, jer je on za mene tu, postoji, definiran, jasan je, ima svoju jezicnu tradiciju, koja je (nazalost ili nasrecu) takva, da tolerira jezicne dublete kao sto su: Evropa i Europa, vijek i stoljece, ocean i okean, kruh i hljeb, mlijeko i varenika.

:::Ne tolerise sve sinonime od ovih koje si naveo. Definisano je tacno koje da, a koje ne. Sto se tice odbrane jezika, ja svoj jezik itekako moram braniti i od srbizacije i do kroatizacije. U svijetu postoji preko 6500  jezika, a preko 2000 jezika se nalazi u opasnosti od izumiranja. Jedan od njih je i bosanski, kojeg ugrozava ne hrvatski, nego laboratorijski hrvatski sto je tragicno. Ako neko misli da ce biti moderniji, pametniji "uljepsavajuci" podjahkada maternji jezik izrazima koji "posebice" i "opetovano" zvuce cool, onda se nalazi u "opasnosti" o kojoj sam nesto ranije govorio. Hvala lijepo, ali ja nisam od te sorte, makar me pljuvali i vrijedjali. Koliko se sjecam Tudjman je zadnji put govorio o "europeizaciji muslimana" i eUropskoj uniji. Ne hvala. Emir Kotromanić 15:19, 4 novembar 2005 (CET)
Ja cu od sad po svom, onako kako sam naucio u skoli najljepseg bosanskog jezika i kako su mi to dali u amanet moji vrsni predavaci internacionalnog ranga, a kome bude smetalo i kome to bude "ispadalo iz nekakvog nacionalnog jezicnog safa", neka korigira i ispravlja, i pokazuje samo jos jednom svijetu, ono sto svijet pocinje da misli o nama, a i mi s njime: da smo jedan neobicno cudan, zeznut, "zafrknut" (da ne kazem drugu, vulgarnu rijec) i veoma netolerantan narod, cak i po pitanju neceg sto nam treba biti najsvjetliji primjer nase vrijednosti, a to je - BOSANSKI JEZIK. --Mediteran 14:33, 4 novembar 2005 (CET)

:::Iz tvojih usta u Bozije usi. Jezik nije ni dobrotvorno drustvo "Merhamet", a nije ni politicka stranka gradjanske orjentacije, pa da tolerise sve i svasta. Jezik ima svoja pravila, jer da nema bio bi samo ulicni zargon, a njegovi govornici izgubili bi dio svog identiteta. Nama nije cilj brojka od 5000 clanaka, nego su nam cilj prije svega kvalitetni clanci, a broj ce doci sam po sebi. Kvalitet prije kvantiteta. Da je tako onda ne bih radio nekoliko mjeseci na projektu o Opcinama u BiH (koje su preuzeli i Srbi na svojoj Wikipediji gotovo u potpunosti, i Hrvati vise od pola jer im se tako poboljsava statistika bez puno muke), nego bih kopirao s njihovih Wikipedia clanke i ganjao brojke kao sto i oni radi i izmedju sebe, "jer ja to ipak razumijem" Emir Kotromanić 15:19, 4 novembar 2005 (CET)

-)) Ma, Emire, znas sta, hajde da se mi ostavimo lijepo ovih stvari, jer vidim da smo i ti i ja pokatkad "rogati", a to nam stvarno nije potrebno. Veoma uvazavam tvoje misljenje i pogotovo ovu tvoju posljednju argumentaciju, jer se sasvim slaze s mojom. Dozvoli da ti dam samo jedan jedini savjet, kog sam ja dobio prije par godina od jednog svog veoma dobrog prijatelja Nijemca: Kritika je vazna, ali je njen ton jos vazniji! U tom smislu ti pruzam ruku pomirbe/pomirenja (ako smo se malo i sporjeckali) i naravno zelim ti lijepe i svijetle bajramske praznike/Bajram Šerif Mubarek olsun ;-)--Mediteran 00:57, 5 novembar 2005 (CET) P.S. Isprika drugim korisnicima ove stranice za ovu "privatnu" poruku. Za ostale, koji slave, vazi isto: sretno!

:::Naravno ruka je prihvacena. Pa ljudi smo, a jos je vaznije da imamo isti cilj. Kritiku uvijek saslusam, bez obzira kakva je. Nadam se da cemo raditi u duhu Wikipedije sa principima koji vaze, kao sto je i do sada bilo. Moramo biti jedinstveniji ako zelimo nesto postici. Bolje je sto godina diskutovat nego jedan dan ratovati, tako kazu stari. Vjerujmo im na rijec. I takodjer Bajram Mubarek Oslun svima koji slave...Emir Kotromanić 01:06, 5 novembar 2005 (CET)

Svadjate se oko sveg i svaceg (najvise onog nebitnog, jer kako god pisemo, razumijemo se) ali niko da provjerava sta upravo pise tamo u tom textu i sklanja neke subjektivne gluposti sto nemaju veze sa cinjenicama.
Na takmičenju se uglavnom pojavljuju novi izvođači, a svake godine nađe se mjesto i za jednog veterana prijeratne zabavnomuzičke scene. Uz Dinu Merlina naši najbolji predstavnici su do sada bili Deen 2004. i trio "Feminnem" 2005. godine, koji su nas šlagerskoj Evropi predstavili u jednom nazovi modernijem i ležernijem stilu, pri čemu zaista treba istaći blamažu nastalu slanjem infantilne pjesmice tria "Feminem".
Poslije zadnjeg zareza.. ja ne znam kakva je to blamaza i zasto se pisac zamara s tim. Sve u svem tockica iliti tackica (posto vidim da vam je to jedino vazno) treba ici  poslije "lezernijem stilu"

P

Pa valjda je bolje da stavimo "Takmičenje za pjesmu Evrovizije" nego naziv na engleskom? --Smooth O 10:49, 12 maj 2008 (CEST)

Ne vidjeh duži razgovor oko članka na bs wiki od ovog! Podržavam prijedlog Glatkog :-) --SPQR 00:28, 7 juni 2009 (CEST)

:, da li da premjestimo ovo na "Pjesma Evrovizije" ili "Takmičenje za pjesmu Evrovizije" kao što je to kolega Smooth O predložio prije 13 godina? --Semso98 (razgovor) 21:37, 19 maj 2021 (CEST)

::Ispravnije je “Takmičenje za pjesmu Evrovizije”, ako ćemo prevoditi “Eurovision Song Contest”. Njamu (razgovor) 12:04, 8 maj 2024 (CEST)

:::Ostavio bih Eurosong zbog jasnoće, ekonomičnosti i savremenosti, ali i "Pjesma Evrovizije" ima ustaljenost na našem govornom području (a jasno je iz konteksta da je riječ o takmičenju). KWiki (razgovor) 12:17, 8 maj 2024 (CEST)

:::: A pri prevođenju (bilo čega) vodi se računa o duhu jezika na koji se prevodi; dakle, prevođenje je ujedno i prilagođavanje. Doslovno prevođenje treba ostaviti za situacije kad se doslovnost i zahtijeva. – KWiki (razgovor) 12:22, 8 maj 2024 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Avdaga

Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. Emir Kotromanić 18:29, 4 novembar 2005 (CET)

Molio bi Vas da ubuduće, pri postavljanju slika na wikipediju, da odaberete odgovarajuće licence za iste. Ako ih ne dodate (licence), slike će biti obrisane, jer takva su pravila. Puno pozdrava.. --Kal-El 22:28, 8 april 2007 (CEST)
Ok, nije problem! Hvala na savjetu!

:Nikakav problem.. I još nešto.. Kada pišete nekome poruku ili diskutujete na stranicama za razgovor, uvijek se potpišite tako što ćete 4 puta upisati znak ~
Na tastaturi je to, najčesće, kombijacija tipki ALT GR (desni alt) + 1
Na kraju to treba ovako da izgleda: ~~~~
--Kal-El 18:43, 9 april 2007 (CEST)
Oki. A moj odgovor treba da bude u sklopu paragrafa ili da otvorim novi? Avdaga 06:55, 11 april 2007 (CEST)
Vidite, ovdje samo Vi i ja razgovaramo.. Tada pričate u ovom paragrafu, ali kada želite da pitate ili kažete nešto drugo, tada pravite drugi pagagraf.. --Kal-El 07:25, 11 april 2007 (CEST)

Hvala vam za postavljanje :Slika:Atik dzamija kalesija.jpg. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. Smooth O 18:18, 5 septembar 2008 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:Atik dzamija kalesija.jpg|Slika:Atik dzamija kalesija.jpg]]“


Razgovor:Bošnjaci Kosova

*Zdravo, zapoceo ovaj clanak sa ciljem da se vise sazna o Bosnjacima Kosova. Historija, kultura, vjera i razne druge stvari.
Svu informaciju sto imam je da ih je oko 25000 ali ostale nemam i zato ostavljam drugima da sa vise znanja da je pisu. POZDRAV
*Dobrodosao na Wikipediju! Hvala na zapocetom clanku, nadamo se da ce biti napisan u sto skorije vrijeme. U ime administratora Wikipedije--Mediteran 21:25, 5 novembar 2005 (CET)
*Hvala.

U svimg gradovima Srbije (a verovatno i ex YU) Goranci drze pekare ili poslasticarnice, tako da su veoma poznati i mnogi ih mesaju sa Albancima (zbog geografskog porekla i slicnostima u imenima), ali ne znam otkud sada to da su i oni Bosnjaci? Ako hocete mozemo da zajdeno idemo po gradovima Srbije, i da pitamo svakog Goranca sta je po nacionalnosti, ne verujem da ce vam i jedan reci da je Bosnjak. Nije fer prema tim ljudima da im namecete nacionalnost, ja bih razumeo to da hocete da ostvarite neka prava na osnovu toga...ali ovako se samo zbunjuju i sami pripadnici tog naroda i ostali. Hvala

Nekorektno je staviti da Bošnjaci, Muslimani sa Kosova pričaju izraženom
ijekavicom. Govor u Goranaca i Muslimana u Sredačkoj župi u svojoj osnovi
ima ekavicu. Molim Vas da to ispravite pošto smatram da je cilj teksta
da prikaže činjenično stanje a ne politički stav. --Szupa

Bilo bi korisno da čujete govor ljudi u Sredačkoj župi i Prizrenskoj podgori i da ga uporedite sa govorom
Goranaca.
"Naravno da bosanski na kosovu ne lici bosanskom u sandzaku ili bosanskom u hercegovini ili podrinju.
Postoje razliciti dijalekti bosanskog i prema tome i jezik kojim govre bosnjaci kosova je bosanski."
Da li to znači da Srbi u Sredačkoj župi isto govore bosanskim. Govor Srba i Bošnjaka iz Sredačke župe
je identičan. Bojim se da smo sa ovom pricom oko jezika na klizavom terenu. Najbolje bi bilo da tu samo
ostane link na poseban tekst namenjen bosanskom jeziku.
--Szupa 00:51, 1 april 2006 (CEST)

: Svako ima pravo da izabere kako zeli da zove svoj jezik. Naprimjer srbi u bosni su izabrali da svoj jezik zovu srpskim. To je njihovo pravo. Dali srpski jezik u bosni lici uopste na srpski u srbiji? Naravno da ne lici. Srpski u bosni je identican bosanskom u bosni. Na isti nacin su bosnjaci kosova odlucili da se njihov jezik zove bosanskim. Ime srpski ili srpsko-hrvatski implicira da jezik govore samo srbi ili srbi i hrvati dok drugi narodi ne postoje. --EmirA 16:56, 21 april 2006 (CEST)
U redu, slazem se.
--Szupa 04:08, 23 april 2006 (CEST)

Napisano je "Najveći broj Bošnjaka Kosova živi u Prizrenu, Župi, Gori, Podgoru, odnosno u Prizrensko-dragaškoj oblasti "
smatram da bi bilo korektnije staviti :
"Najveći broj Bošnjaka Kosova živi u Prizrenu, Sredačkoj Župi, Gori, Prizrenskoj Podgori, odnosno u Prizrensko-Dragaškoj oblasti".
Naime, iz geografije su poznate tri prizrenske župe "Sredačka Župa (Bošnjaci+Srbi), Sirinićka Župa (Srbi)
i Gora (Goranci). Prizrenska podgora su padine Šar planine iznad samog Prizrena (nije župa).
--Szupa 00:53, 1 april 2006 (CEST)

Ovaj tekst i sam kaze da bosnjaci na kosovu govore bosanski jezik
"Svojom voljom, i izbornim pravom, opredijelio se za nacionalno ime Bošnjak, a u tom kontekstu i za bošnjački jezički standard bosanski jezik. "
Zato namjeravam izbaciti tekst koji kaze
"Govor Gore i Župe nije srpski, niti makedonski, niti bosanski."
Naravno da bosanski na kosovu ne lici bosanskom u sandzaku ili bosanskom u hercegovini ili podrinju. Postoje razliciti dijalekti bosanskog i prema tome i jezik kojim govre bosnjaci kosova je bosanski. --EmirA 13:26, 30 mart 2006 (CEST)
Sav tekst o bosanskom jeziku na Kosovu sam prenio na diskusiju o clanku Bosanski jezik posto mu je tamo mjesto.

Sporno je dali tekst pod dijelom "Historija Bošnjaka" poštuje autorska prava. Dali postoji dozvola osobe koja je napisala tekst na albanskom jeziku da se tekst stavi ovdje? --EmirA 13:49, 30 mart 2006 (CEST)

''Goranci sebe nazivaju "našinci”, manje "gorani”, a nikada "torbeši", jer nelogično bi bilo da sami sebi daju jedno takvo prezrivo ime...''
Goranci sebe nikada ne nazivaju "nasinci" ni
"torbesi" niti ih druge zajednice tako nazivaju.
Pomenuti nazivi su karakteristicni za Bosnjake iz Sredacke zupe koji sebe uglavnom nazivaju "nasinci", vrlo retko "torbesi" a u poslednjim
decenijama XX veka cesto i "boškači" (boskac=zidar)
sto je preovladjujuci zanat kojim se bave.
--Szupa 04:07, 23 april 2006 (CEST)
Da,da,da...moze biti a i ne mora...ne izmisljajte,nego pitajte Gorance same kako se oni izjasnjavaju i kome su lojalni...pa oni su najskorije islamizirani Srbi u istoriji,neke porodice jos cuvaju krstenice iz crkava svojih predaka...a ako cemo vec pravo oni imaju albanska(a ne bosnjacka) imena...
Goranci nemaju veze sa Bosnjacimai daleko su od Bosne, to su islamizirani Srbi ili Makedonci, zavisno od toga sa koje strane se gleda. Nije svaki muslimanizovan Sloven Bosnjak vec samo oni u Bosni !! Bosnjaci nisu Srbi muslimani , tvrdnjom da su svi muslimani Bosnjaci tako ispada.
--EuroTeen

Ajme meni nigdje nisam našao da su Goranci Bošnjaci osim na bosanskoj enciklopediji, odaklen pobogu bošnjaci na Kosovu, ovo je čisti expanzionizam, pa onaj nogometaš - goranac - Miralem Sulejmani igra za Srbiju ne za BiH. E svašta. ~~Zhenidrag~~
Goranci i Torbesi nemaju bas nikakve veze sa Bosnjacima.. Ne znam koji je levat pisao ovaj tekst --178.77.24.229 10:09, 10 februar 2013 (CET)


Razgovor s korisnikom:Jovana~bswiki

Jovana, Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. Emir Kotromanić 17:26, 6 novembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Jovana. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Jovana~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Demicx

Ako imas vremena pogledaj onaj zadnji zahtjev. Hvala unaprijed. Pozdrav --Seha 21:41, 28 decembar 2008 (CET)

Hvala :) --Amir pitaj 10:59, 5 januar 2009 (CET)

Von mir ebenfalls...:-))--CER@ 11:11, 5 januar 2009 (CET)
Gern geschehen! --[demicx] 11:27, 5 januar 2009 (CET)

Merci :) ~~ Pearl 12:15, 5 januar 2009 (CET)

:Ok onda opet sklanjam --Amir pitaj 23:46, 5 januar 2009 (CET)

Die Firma dankt. :)--Amir pitaj 18:05, 19 januar 2009 (CET)

Zdravo, za onu prijavu i mogucnost za "autopatrolled". Slicno kao na njemackoj wiki? Samo kakva je procedura i kad cemo to kod nas napraviti? Ja se prijavljujem. Pozdrav Toni 21:10, 3 juni 2009 (CEST)

:Mislio sam te samo pitati gdje se prikazuju nepatrolirane izmjene? one sa crvenim uzvičnikom. Gruesse--CER@ (??ask??) 09:22, 4 juni 2009 (CEST)

::To sam već znao ranije. Nema veze, smisliću već nešto.--CER@ (??ask??) 13:18, 4 juni 2009 (CEST)

:::Sad ni ja ne kontam, nema uzvicnika. Jel sad svaki put na Posebno novi ili? --Amir pitaj 17:42, 4 juni 2009 (CEST)

::::Da, samo sto su tu izlistani samo novi clanci. Izmjene na vec postojecim clancima se tu ne nalaze, tako da je ta stranica, bar za mene, prilicno beskorisna. --[demicx] 17:55, 4 juni 2009 (CEST)

Hvala. Dobio sam novi podsticaj ;-) --SPQR 22:50, 4 juni 2009 (CEST)

:Wikipedia:Slika sedmice/Glasanje glasaj i ti. --Amir pitaj 22:17, 7 juni 2009 (CEST)

ima posla :) --Amir pitaj 22:43, 12 juni 2009 (CEST)

:Jesi pronasao ono zbog uzvicnika? --Amir pitaj 23:35, 12 juni 2009 (CEST)

::Nisam jos nista nasao. --[demicx] 21:12, 13 juni 2009 (CEST)

:::Uradice nam neko drugi :) Pitao sam Eloquence vec i rekao mi je da je taj dio za uzvicnike pisao en:User:Voice of All pa sam ga vec zamolio da to pogleda. --Amir pitaj 21:14, 13 juni 2009 (CEST)

::::Navodno je extenzija FlaggedRevs za to zaduzena. --Amir pitaj 21:15, 13 juni 2009 (CEST)

Posto nemamo aktivnog birokrata a Volkovbot puni nedavne, predlozio bih te ako nemas sta protiv? Inace moram preko mete ali mora zajednica prihvatiti, a koja... Ili si vec birokrata i tamo? --Amir pitaj 22:40, 2 juli 2009 (CEST)

Ja sam na citatima dobio samo temporarno admina. Treba vise glasova. Samog sebe ne bih predlagao za birokratu, ali tebe, Smooth, Ceru ili Kal-El. Da ima bar jedan od aktivnih koji moze priskociti. Razmislicu nesto. --Amir pitaj 11:18, 3 juli 2009 (CEST)

Možeš li glasati na  Slici sedmice, treba nam bar tri glasa. Ado 18:34, 4 oktobar 2009 (CEST)

With apologies for not posting in Bosnian, I thought perhaps Baha'i_Faith_in_Bosnia_and_Herzegovina could be translated or supplemented?? Smkolins 00:41, 11 mart 2010 (CET)

Treba Squirrel dati Patrol i Autopatrol. --WizardOfOz talk 21:17, 10 april 2010 (CEST)

:Da, ja sam vec promijenio na uredjivac tako da svi koji vec imaju patrol i autopatrol vide onaj kvadrat za potvrdu i dodatak pregled. Pogledaj i ti ako sam koga zaboravio.  --WizardOfOz talk 22:00, 10 april 2010 (CEST)

:PS: i Mediteran je bez patrol i autopatrol iako je admin. --WizardOfOz talk 22:01, 10 april 2010 (CEST)

::treba pitati ceru sta je na betawiki preveo :). Prazna je, znaci nije CU. Mislim da je Sichter sa de.wiki. --WizardOfOz talk 23:21, 10 april 2010 (CEST)

Nije, to je editor-uredjivac. cekaj pogledam malo. --WizardOfOz talk 23:22, 10 april 2010 (CEST)

Imas ovdje:. --WizardOfOz talk 23:25, 10 april 2010 (CEST)

Hoce takodjer da uvedu patroliranje. Gdje si ti ukljucio postavke za patrolera i automatski patrolirane u mediawiki? Ili ako imas vremena i zelje da pokazes Korisnik:MacedonianBoy, da bi onda i oni mogli zatraziti na Bugzila. Poz --WizardOfOz talk 20:28, 19 april 2010 (CEST)

Ja sam mislio ono sto si postavio na carsiji. Ok sad znam i ja, samo da zatraze flagedrevs na bugzili. --WizardOfOz talk 21:48, 20 april 2010 (CEST)
PS: ubaci tonija u potvrdjene korisnike, iako je admin pokazuje mu izmjene ne-patrolirane. Squirrel treba autopatrol i patrol. --WizardOfOz talk 21:53, 20 april 2010 (CEST)

Jedina razlika je sto ima rollback. Mozes li ti to ukloniti pa da vidimo onda? Kao admin i tako ima rollback. --WizardOfOz talk 22:45, 20 april 2010 (CEST)

:A zasto onda kod mene postavi gesichtet iako uredjujem clanak koji je prije imao ungesichtete version... Joj al mijesamo :). Ali sam primjetio da kad koristim rollback, i kod mene ostavi uzvicnik. Pokusaj ukloniti rollback kod njega (ne znam mozes li ti ili mora na meti) a ja cu pogledati da nadjem nekog sa de wiki ko mi to moze objasniti. --WizardOfOz talk 23:00, 20 april 2010 (CEST)
LOL eno sve su odjednom patrolirane :) --WizardOfOz talk 23:02, 20 april 2010 (CEST)

:Nisu. lazem. Sacekacemo dok napravi neku izmjenu pa cemo vidjeti. --WizardOfOz talk 23:03, 20 april 2010 (CEST)

Nesto ne fercera :). Pogledacu ja na meti, ne zuri nam se nikud. --WizardOfOz talk 23:09, 20 april 2010 (CEST)

::A pogledaj izmjene od Sverigekillen, sve su patrolirane. Ne vjerujem da ima GlobalRollback, ali i ako ima, onda bi i moje sve trebale biti pregledane jer ga i ja imam. --WizardOfOz talk 23:17, 20 april 2010 (CEST)

:::Kada sam bez adminskog alata, onda je markirano kao pregledano, sa adminskim statusom je nepregledano. Nesto puno ne valja :). Pogledacu da na bugzili to srede :) --WizardOfOz talk 23:31, 20 april 2010 (CEST)
ahaaaaa! --WizardOfOz talk 23:33, 20 april 2010 (CEST)

Kod mene stoji samo zanemarljiva i prati. Jel´ ti koristis beta ili normalni skin? --WizardOfOz talk 23:35, 20 april 2010 (CEST)

:Pogledaj ovu datoteku sto sam postavio. tako izgleda kod mene. razgovori su bez patroliranja. --WizardOfOz talk 23:40, 20 april 2010 (CEST)
PS:Na beti imam i ja. Na normalnom skinu ne. --WizardOfOz talk 23:42, 20 april 2010 (CEST)

:Ok sad sam skontao. Znaci sad moramo uvijek staviti kvaku kad uredjujemo clanak koji do sad nije patroliran. --WizardOfOz talk 23:49, 20 april 2010 (CEST)
Ok... kasno je... ich bitte um nachsicht :) LOL, dobro je da "smo" (si) skontali (skontao):D --WizardOfOz talk 00:00, 21 april 2010 (CEST)

Hvala vam za postavljanje :Slika:Gramatika1a.jpg. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. WizardOfOz talk 22:04, 19 april 2010 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:Gramatika1a.jpg|Slika:Gramatika1a.jpg]]“

Stavi mi status admina, pomagat ću koliko mogu.. --Kal-El 08:33, 4 novembar 2010 (CET)

Pozdrav! Zamolio bi te za pomoć, i administratorski savet ovde. Hvala unapred! :) --WhiteWriter piše 23:58, 25 juni 2011 (CEST)

Jesam, super, danke sehr--CER@ (ask) 09:53, 19 juli 2011 (CEST)

Pozdrav. Bil ti mogao pogledati 'problem' na temi "Grješka u prikazivanju članka?" na čaršiji? -- Edin 11:28, 27 juli 2011 (CEST)

Could you delete Kitara as non-sense?  Thanks.  Ebe123 15:24, 5 septembar 2011 (CEST)

Bio na wikiizvoru i viđe da plural funkcija ne radi ("teksta") . Počeo sam tamo i ovdje da pravim šablon za množinu i pošto sam očekivao da i ovdje na wikipediji ne radi (Šablon:Množina - može se brisati pošto plural radi). Onda viđe da si ti to već davno testirao . Pretpostavljam da je na wikiizvoru starija verzija wikimedije gdje plural funkcija nije izrađena kao ovdje? Ako je tako, onda da nastavim sa šablonom na wikiizvoru. -- Edin 16:19, 13 februar 2012 (CET)

Možeš li dati svoje mišljenje o ovome? Podrav --Toni (razgovor) 07:34, 12 mart 2012 (CET)

U toku je glasanje za uklanjanje prava neaktivnim administratora. Molim za glas i komentare na čaršiji. -- Edin(r) 14:21, 3 maj 2013 (CEST)

Glasanje i komentari za neaktivne administratore

Hi, sorry for writing in English. I'm writing to ask you, as a bureaucrat of this wiki, to translate and review the notification that will be sent to all users, also on this wiki, who will be forced to change their user name on May 27 and will probably need your help with renames.
You may also want to help with the pages m:Rename practices and m:Global rename policy.
Thank you, Nemo 14:56, 3 maj 2013 (CEST)

[[m:Special:MyLanguage/Single User Login finalisation announcement|Forced user renames coming soon for SUL]]

Pozdrav
Zanima me kako mogu vidjeti/znati da li je objavljen/odobren članak koji sam napisala pod nazivom "Književni časopis "Zora" iz Mostara"
Lijep pozdrav
--Belančić (razgovor) 13:52, 17 juni 2013 (CEST)Belančić

Poslao sam ti e-mail prije nekog vremena (na ovu ovdje ponuđenu adresu :)). Ne mogu znati jesi li to vidio, pa samo da napomenem i ovdje da to pogledaš. U vezi je s Wikizvorom. -- KWiki (razgovor) 19:24, 28 juni 2013 (CEST)

Nisam nista dobio. O cemu se radi? --[demicx] 23:06, 28 juni 2013 (CEST)

: Zamolio bih te da me preimenuješ na Wikizvoru iz "Kukac" u "KWiki", da sad ne idem u detalje. Bio sam sve napis'o u tom mailu, ali eto, očito je došlo do "šuma u komunikacijskom kanalu". :-) -- KWiki (razgovor) 23:32, 28 juni 2013 (CEST)

::Pogledaj ovdje. --[demicx] 18:35, 29 juni 2013 (CEST)

::: Joj... pa kako sam smetnuo ovo? Izvini. Evo sam se sebi čudim. Haj dobro, da objasnim: nekad lani zatražio sam od Tonija da me preimenuje ovdje s "Kukac" na "KWiki" i on je to i uradio, ali ja sam onako naivno mislio da će to važiti i za sve BS Wiki projekte. :)) U prevodu: nisam išao preko Mete (što sam trebao; k'o kad sam slab s ovim nekim tehničko-administrativnim stvarima). Nastavio sam raditi pod novim imenom na svim projektima (i domaćim i stranim) osim na BS Wikizvoru i BS Wikicitatu - tamo nemam (ili nisam imao) izmjena pod novim imenom. Nedavno sam ipak išao preko Mete, pa su me preimenovali na Wikicitatu, a za Wikizvor ih nisam htio pitati jer sam vidio da ti to možeš uraditi "na lokalnom nivou". Uglavnom, taj KWiki sam ja. :) E sad, ako je neko već prije mene uzeo to ime, to je druga priča, ali nisam našao da ima korisnik KWiki na Wikizvoru. -- KWiki (razgovor) 19:23, 29 juni 2013 (CEST)

Zovem Se Hamza Hamzabegović i nakon što sam kreirao nalog da napravim svoju stranicu na wikipediji, pošto sam književnik, unjeo sam kompletnu biografiju ali ne mogu nikako da postavim sliku jer nemam prava kao administrator. Da li mi je potrebno Vaše dopuštenje. Ako mi možete pomoći bio bih Vam jako zahvalan.
Potebno mi je da se stari profili pod istim imenom izbrišu jer je ovo moj zadnji profil i validni u koji ću da unosim svoj historijat.

Na osnovu odluke zajednice o oduzimanju administratorskih prava, a zbog neaktivnosti u administratorskim poslovima, Vama je oduzeto administratorsko pravo. Ukoliko želite to pravo ponovo, nakon aktiviranja, glasanjem zajednice će Vam se to pravo dodijeliti. U svakom ste slučaju dobrodošli na wikipediju. Pozdrav! --AnToni(razgovor) 12:11, 8 juli 2013 (CEST)

Ova poruka bas i nije u skladu sa pravilima. Osim toga jos nista nije oduzeto?!? U svakom slucaju, hvala na obavjestenju. --[demicx] 15:11, 10 juli 2013 (CEST)

: Nije u skladu, tu je Toni malo pogriješio. Čekat će se zato jedno vrijeme prije nego što se pošalje zahtjev na Meti. Možeš li mi reći da li si zainteresovan da zadržiš ta prava, i ako jesi da li se možeš aktivirati u roku kraćeg vremena? Vjerujem da bi svakome bilo drago da se opet "vratiš nazad". :) -- Edin(r) 16:42, 10 juli 2013 (CEST)

::Zbog cinjenice da vec dugo ne koristim te ovlasti a i manjka vremena za sam rad na wiki, mislim da je sasvim u redu da mi se ta prava oduzmu. Pozdrav. --[demicx] 07:32, 12 juli 2013 (CEST)

Hello. A policy regarding the removal of "advanced rights" (administrator, bureaucrat, etc.) was adopted by community consensus in 2013. According to this policy, the stewards are reviewing activity on wikis with no inactivity policy.

You meet the inactivity criteria (no edits and no log actions for 2 years) on the wiki listed above. Since that wiki does not have its own rights review process, the global one applies.

If you want to keep your rights, you should inform the community of the wiki about the fact that the stewards have sent you this information about your inactivity. If the community has a discussion about it and then wants you to keep your rights, please contact the stewards at :m:Stewards' noticeboard, and link to the discussion of the local community, where they express their wish to continue to maintain the rights.

If you wish to resign your rights, you can reply here or request removal of your rights on Meta.

If there is no response at all after approximately one month, stewards will proceed to remove your administrator and/or bureaucrat rights. In ambiguous cases, stewards will evaluate the responses and will refer a decision back to the local community for their comment and review. If you have any questions, please contact the stewards. Rschen7754 02:53, 22 juli 2016 (CEST)

Your administrator and bureaucrat status on bs.wikisource, bs.wikinews, and bs.wikibooks


Razgovor:Ante Pavelić

Na clancima o Pavelicu, Ustasama, NDH, Cetnicima, 1, 2 svetskom ratu, "Domovinskom ratu", ratu u BiH, i na njihovim stranicama za razgovor (na srpskoj, hrvastkoj, bosanskoj, srpsko-hrvatskoj - cak i ona postoji) necete moci da vidire nista enciklopedijesko, intelektualno ili objektivno. Sve sto moze da se procita su izlivi mrznje, uvrede, relativizovanje zlocina i zlocinaca (Hrvati smanjuju broj zrtava u Jasenovcu i u NDH uopste, pronalaze razna opravdanja za njih i ne pada im na pamet da ih osude, a slicne stvari rade i druge dve strane). Ako neko hoce nesto stvarno da nauci treba da konsultuje stranu literaturu (Engrlesku, Francusku, Nemacku, Italijansku, Rusku, Holandsku...) I to uporedjujte i samo ono sto se poklapa mozete da uzmete kao "tacno", ali i to sa rezervom. Inace ovi nasi urednici ili ne znaju sta su enciklopedijiski tekstovi, ili ih emocije suvise ponesu, a ljudi koji se ukljucuju u rasprave dokazuju ne samo to da sve posmatraju jednostarano i sa odsustvom smisla za istinu i samokriticnost, vec i to da rat nije bio nikakva slucajnost, i da ce se ovde jos dugo ratovati (ako se uzme u obzir da su to uglavnom mladji ljudi koji su relativno obrazovani, mozete misliti kakve stavove tek imaju oni neobrazovani ljudi, savremenici rata koji su logicno posmatrali rat iz jedne - svoje perspektive). Zanimljivo je da se sve tri strane osecaju zrtvama, i da preostale okrivljuju za sve i svasta, ne samo u poslednjem ratu, nego i uopste. Tako jedan uspaljeni Hrvat okrivljuje Srbe da su izazvali i 1. i 2. svetski rat, te da su lud narod i da je Pavelic i trebao da ih pobije, a za Bosnjake da su u stvari Hrvati, samo to jos ne znaju. Svi su zrtve i svi misle da imaju istinu na svojoj strani. S obzirom da su zrtve, i da je istina na njihovoj strani, samim tim se i njihovi zlocini relatvizuju, jer su radjeni kao odgovor na "vekovni teror". Zakljucak - ne pise nam se dobro ako ovako nastavimo.

Nisam u potpunosti sve procitao ali pocetak "Legenda hrvatskog naroda koji je pokušao stvoriti samostalnu i nezavisnu državu hrvatskom narodu." ne sluti na dobro--Dado 00:01, 10 novembar 2005 (CET)
-- Slazem se. Ovaj tekst je cistog propagandno-ignorisajuceg karaktera. Nisam procitao nista o konc-logorima i zlocinima pocinjenih pod Pavelicevom vladavinom. Predlazem da se ovaj clanak izbrise. Nidurhaf 10:10, 10 novembar 2005 (CET)
Pavelić, Ante, po rođenju (14 avgusta 1889 u bosanskom selu Bradini, okrug Konjic) bosanski državljanin, a kao katolik sa prostora srpskohrvatskobosanskog govornog kruga, po nepisanom pravilu i balkanskoj logici broji se Hrvatom. Još u srednjoj školi aktivan pristalica političkog velikohrvatstva. A. Pavelić, genetski dinarid, (antropoasocijalni mentalni sklop i dekadentna duhovna  konstrukcija), prototipsko je oličenje donjeg, dakle primitivnog sloja evropskog plitičkog (fašističkog) ludila iz perioda koji je dijelio dva svjetska rata. Nedjela koja su počinjena za vrijeme njegove kratke, krajnje surove apsolutističke vladavine na našim prostorima (koja ironija sudbine - doktor pravnih nauka), posebno zločini tokom Drugog svjetskog rata, ubrajaju se u kategoriju holokausta. A. Pavelić je pan-dan Milanu Nediću i bezbrojnim sitnim fašističkim "genijima" iz gore pomenutog vremenskog razdoblja evropske historije. Nemile posljedice, kao i javno djelovanje, u praksi istih (samo preimenovanih) političkih organizacija na cijelom evropskom prostoru, protežu se izravno do naših dana. Agic Nurija- Uppsala/S
Ne znam zašto se ovakvi članci jednostavno ne brišu? Uredu ako članak ima nekih dijelova koji se možda krše sa objektivnošću pa da stavite neke templejte, al' ovdje ne--Harač 22:06, 10 novembar 2005 (CET)
Eto, clanak je procitan, korigiran, prilagodjen bosanskoj govornoj verziji i naravno (uz Dadinu pomoc) neutraliziran. Mislim da je kao ovakav okay, jer ne velica djelo A.Pavelica, nego tek biljezi stanice njegova zivotnog puta - od djetinjstva na Ivan planini do smrti u emigraciji. Naravno, ako se neko ne slaze sa tekstom koji stoji, moze ga uvijek promijeniti. --Mediteran 02:26, 11 novembar 2005 (CET)

Podnaslov NDH i Drugi svjetski rat
Tekst
"Srbima priznaje status pravoslavnih vjernika i donosi odredbu osnivanja Hrvatske pravoslavne crkve, a u oktobru 1942. godine uklanja s dužnosti Eugena Kvaternika, jednog od glavnih provoditelja politike terora"
je totalno iskrivljenje povijestne istine. Pavelic nikada nije priznao Srbima status pravoslavnih vjernika. Osnivanje Hrvatske pravoslavne crkve je bio samo njegov politicki manevar po kome bi se pokazalo svijetu kako je nepozeljna i ilegalna Srpska pravoslavna crkva. Drugo, Kvaternik je smijenjen nakon sto je Pavelica povao na briefing Hitler u njegov ratni stozer u Vinici (zapadna Ukrajina). Hitler je bio nezadovoljan Pavelicevim terorom nad Srbima koji je izazvao ustanak Srba i angazman vojske NDH u borbama protiv Srba. NDH vojsku je Hitler htio viditi na Istocnoj fronti protiv Rusa pa je zaprijetio Pavelicu kako ce preuzeti vojnu komandu nad NDH, razoruzati ustase ili ih direktno slati na Istocnu frontu.--Purger 21:07, 20 januar 2006 (CET)

: Ne vidim kako se to sto ti navodis ne poklapa sa tim sto stoji u clanku. Clanak kaze "1942. godine uklanja s dužnosti Eugena Kvaternika" a ti kazes "Kvaternik je smijenjen nakon sto je Pavelica povao na briefing Hitler u njegov ratni stozer u Vinici...". Clanak jednostavno samo kaze da je smjenjen dok ti dodajes i razlog smjene. Znaci clanak ne sadrzi uopste nikakve bezsmislice nego jednostavno ne navodi razlog smjene. Isto tako clanak kaze da je osnovao Hrvatsku Pravoslavnu Crkvu dok ti dajes i razlog osnivanje crkve. Opet clanak ne navodi razlog osnivanja HPC nego samo da je HPC osnovana. --EmirA 21:26, 20 januar 2006 (CET)

::Ne vidis ti puno toga - cijela je recenica formulirana tako da se prikaze Pavelic kao dobrocinitelj prema Srbima. Recenica pocinje podvalom: Srbima priznaje status pravoslavnih vjernika i donosi odredbu osnivanja ... Netko je drugi (Kvaternik) u NDH bio protiv Srba i terorizirao ih?--Purger 23:07, 20 januar 2006 (CET)
Ante Pavelić (1889 - 1959), hrvatski fašistički političar, osnivač Ustaškog pokreta, predsjednik NDH i ratni zločinac
^^^^^^^^
Svaka cast,tako treba da stoji,iako ne volim "bosance",a jos manje "bosanski jezik(?!?)",ipak moram da priznam da je clanak izvanredno napisan,bez mane,sve cestitke i nadam se da cete popraviti i clanak o Slobodanu Milosevicu uskoro,sa obzirom da je taj clanak napisan veoma lose i pre svega SUBJEKTIVNO.
Molim da skines navodnike sa Bosanaca i bosanskog jezika. Ako to nevolis nemoras i nemoras dolazit na ovu wikipediju onda, cak mozes reci da Bosance mrzis. Ali negirat ih je nemoguce. Jer postoje, kao i njihov maternji jezik. Ali tema nije bila o tome. Clanak je po meni uredu.Sevdah 15:39, 1 februar 2006 (CET)

* Rasprave i fotografije o Ante Paveliću


Razgovor:Informatika

Hmmm, tek sam ovo primjetio. Zašto je Računarstvo smješteno u Prirodne nauke, mislim da je mnogo LOGIČNIJE da se stavi u grupu Tehnologija. Hvala, i ako ne može, volio bih čuti objašnjenje. Mhare
UPRAVNICI, samo da ponovim pitanje, davno stoji neodgovoreno, hvala.

Može li se Računarstvo i Infromatika prebaciti u kategoriju TEHNIKA na prvoj strani? Ima više smisla.

::Slažem se. Ali bi trebao to pitanje mijenjanja interfejsa pokrenuti na čaršiji. 217.75.198.127 15:56, 25 novembar 2005 (CET)

Svakako podržajem raspodjelu. "Computer Science" i "Information Technology" (engl.) su sasvim različiti pojmovi te ih zato treba i razdvojiti. Češće sam vidjeo da se ovo miješa ovdje na bs-wiki. -- Edin(r) 17:45, 25 maj 2012 (CEST)

U opisu slike stoji "Sami počeci računarstva..", što apsolutno nije tačno. Početak računarstva je bio prije digitalnog računara. Još jedna greška koju sam zapazio je definicija računarstva koja opisuje podskup toga šta se podrazumijeva u računarstvo, od kojeg su pogramski jezici jedna takva tematika. Ponovo se spominje "početak računarstva" u poglavlju Historija gdje se govori da je se računarstvo nastalo u 19. vijeku. Ovo u svakom slučaju kontrira tvrdnju da je ENIAC početak računarstva koji je prestavljen u 20. vijeku (ali kao što sam najasnio, i jedno i drugo nije tačno). Ove netačnosti i ostale stvari koje nisu u potpunoj korektnosti napisane treba ispraviti. U poglavlju Također pogledajte stoje članci kojima tu stvarno nije mijesto (kakve (direktne) veze Micro-Star International ima sa informatikom, odnosno računarstvom). Predlažio bih da se čitav članak preuredi/dopuni/ispravi. -- Edin(r) 16:25, 14 juni 2012 (CEST)


Razgovor:Balkan

članku treba velika obrada, treba staviti odgovarajući template, ja ih ne znam napamet--Harač 22:09, 10 novembar 2005 (CET)
Na karti se dobro vidi jasna razlika izmedju balkanskih zemalja: Hrvatska, SCG, BH, Makedonija, Bugarska, Albanija, Grcka, Turska, i zemalja koji se ponekad pominju kao "balkanske", a to su SLOVENIJA, HRVATSKA I RUMUNIJA;
Svako drugacije tumacenje od ovoga je pogresno i treba se revizirati.
Pozdrav

:Crna Gora oko 95 % (bez zaliva Boka)?? Na en.wiki stoji da je CG u potpunosti na Balkanu.--CER@ (ask) 11:54, 18 maj 2010 (CEST)

POLITIČKA KATRA BALKANA I DRUGIH REGIONA U EVROPI

*Balkan zaprema večini teritorija: Bosne i Hercegovine, Bugarske, Albanije, Srbije  (2/3 države, bez Vojvodine), Grčku (85%, bez ostrva), Crnu Goru.
*Balkan zaprema manje od polovine teritorije država: Hrvatska (45%, bez sjeverne Hrvatske i bez ostrva), Slovenija (1/3, samo teritorija Notranjske i primorje), Rumunija (manje od 10% teritorije, pokrajina Dobrudža).
*Ovo je tačna karta:

:Očigledno da si skroz prolupao. Hrvatska je na Balkanu, hoćeš ti to priznati il ne.--77.77.204.48 11:05, 13 juni 2010 (CEST)

Politička karta Balkana na glavnoj stranici nije tačna


Razgovor:Doboj

Praksa na ovoj Wikipediji je da se pisanje o ratu bazira na neutralnim izvorima (sudskim presudama, UNHCR izvještajima, dokumentima nacionalnih sudova itd.). Ono što je do sada napisano o Doboju bazirano na pisanju Ilije Tipure nije adekvatan izvor. Nadalje, tamo stoji sljedeća rečenica:
"3. maja je počeo rat. SDS je pruzeo vlast od druge dvije nacionalasitičke strnake (HDZ i SDA)[5]. Bošnjaci i bosanski Hrvati su izbjegli iz svojih sela 1992. godine, ali je znatan broj ostao u gradu Doboju sve do 1995. godine kada je došlo do pada ozrenskog džepa (Maglaj, Zavidovići)."
Kao prvo SDS nije preuzeo vlast od druge dvije nacionalističke stranke, pošto se implicira da je preuzimanje miroljubiv proces, a ne puč, kako se desilo po nalogu tzv. Srpske republike BiH u svim općinama BiH gdje su organizovani krizni štabovi. Dalje, Doboj je poznat jer je to jedini grad u BiH koji se pored Srebrenice u sudskim spisima pominje u vezi genocida, ali ne na krivičnom sudu nego na njemačkom nacionalnom, s tim da je tu odluku potvrdio evropski sud za ljudska prava. Ovaj dio treba uključiti u članak ali ga treba prevesti:
===Nikola Jorgić===
The Higher Regional Court (Oberlandesgericht) of Dusseldorf, in September 1997, handed down a genocide conviction against Nikola Jorgic, a Bosnian Serb from the Doboj region who was the leader of a paramilitary group located in the Doboj region. He was sentenced to four terms of life imprisonment for his involvement in genocidal actions that took place in regions of Bosnia and Herzegovina, other than Srebrenica;  Oberlandesgericht Dusseldorf, "Public Prosecutor v Jorgic", 26 September 1997 (Trial Watch Nikola Jorgic On 12 July, 2007, European Court of Human Rights dismissed Nikola Jorgic appeal.European Court of Human Rights - Jorgic v. Germany Judgment, July 12th 2007.Europe's human rights court upholds life term for Bosnian Serb convicted of genocide - AP, July 12th, 2007.
In 2007 the European Court of Human Rights (ECHR) in the Jorgic v. Germany case (Application no. 74613/01), reviewed the German courts judgements against Jorgic. While rejecting Jorgic's appeal, they highlighted that the German courts ruling in the 1990 had interpreted the German domestic law on genocide more broadly than the more recent rulings by the ICTY and the ICJ.
The ECHR concluded that the German court had ruled that the "intent to destroy" also included "meant destruction of the group as a social unit in its distinctiveness and particularity and its feeling of belonging together; a biological-physical destruction was not necessary. It concluded that the applicant had therefore acted with intent to destroy the group of Muslims in the North of Bosnia, or at least in the Doboj region."ECHR Jorgic v. Germany. § 18 Under the wider definition that the German judiciary upheld  the ethnic cleansing carried out by Jorgic was a genocide because it was an intent to destroy the group as a social unit. At the time Jorgic committed his acts in 1992 a majority of scholars took the view that genocidal 'intent to destroy a group' under German law mean the killing of members of the group, but a considerable number of scholars were of the opinion that the notion had a wider meaning encompasing destruction of the group as a social unit.ECHR Jorgic v. Germany § 36 butt also §§ 18,47,99,103,108
The ECHR noted that this wider interpretation of genocide has since been rejected by international courts considering similar cases.  In the case of Prosecutor v. Krstic (2 August 2001) the ICTY ruled "customary international law limits the definition of genocide to those acts seeking the physical or biological destruction of all or part of the group. Hence, an enterprise attacking only the cultural or sociological characteristics of a human group in order to annihilate these elements which give to that group its own identity distinct from the rest of the community would not fall under the definition of genocide."ECHR Jorgic v. Germany. § 42 citing Prosecutor v. Krstic, IT-98-33-T, judgment of 2 August 2001, §§ 580 On [19 April] 2004 This was upheld on Appeal "The Genocide Convention, and customary international law in general, prohibit only the physical or biological destruction of a human group. ... The Trial Chamber expressly acknowledged this limitation, and eschewed any broader definition. ..." although like the lower court, the appeal court also ruled that ethnic cleansing might with other evidence lead to an inference of genocidal intent.ECHR Jorgic v. Germany. § 43 citing the judgment of 19 April 2004 rendered by the Appeals Chamber of the ICTY, IT-98-33-A §§ 25,33 In 14 January 2000 the ICTY ruled in the Prosecutor v. Kupreskic and Others case that the killing of 116 Muslims in order to expel the Muslim population from a village, was persecution, not of genocidECHR Jorgic v. Germany. § 44 citing Prosecutor v. Kupreskic and Others  (IT-95-16-T, judgment of 14 January 2000), § 751 The ECHR noted and quoted the opinion of the International Court of Justice ruling in the Bosnian Genocide Case that ethnic cleansing was not in its self genocide.ECHR Jorgic v. Germany] §45 citing Bosnia and Herzegovina v. Serbia and Montenegro ("Case concerning the application of the Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide") the International Court of Justice (ICJ) found under the heading of "intent and 'ethnic cleansing'" § 190
The ECHR also noted that in the 21 century  "Amongst scholars, the majority have taken the view that ethnic cleansing, in the way in which it was carried out by the Serb forces in Bosnia and Herzegovina in order to expel Muslims and Croats from their homes, did not constitute genocide. However, there are also a considerable number of scholars who have suggested that these acts did amount to genocide"ECHR Jorgic v. Germany. § 47
The ECHR having reviewed the case and the more recent international rulings on the issue the ECHR ruled that "The Court finds that the [German] courts' interpretation of 'intent to destroy a group' as not necessitating a physical destruction of the group, which has also been adopted by a number of scholars ..., is therefore covered by the wording, read in its context, of the crime of genocide in the [German] Criminal Code and does not appear unreasonable",ECHR Jorgic v. Germany § 105 so " In view of the foregoing, the [ECHR] concludes that, while many authorities had favoured a narrow interpretation of the crime of genocide, there had already been several authorities at the material time which had construed the offence of genocide in the same wider way as the German courts. In these circumstances, the [ECHR] finds that [Jorgic], if need be with the assistance of a lawyer, could reasonably have foreseen that he risked being charged with and convicted of genocide for the acts he had committed in 1992.",ECHR Jorgic v. Germany. § 113 and for this reason the court rejected Jorgic assertion that there had been a breach of Article 7 (no punishment without law) of the European Convention on Human Rights by Germany.ECHR Jorgic v. Germany. § 116
---
Dalje tamo stoji da su: "Bošnjaci i bosanski Hrvati su izbjegli iz svojih sela 1992. godine", što nije tačno, nego su protjerani ili pobijeni, a upravo je to djelo sud u Njemačkoj okarakterisao kao genocid. Dakle, ovo je enciklopedija, i ovdje se pikaju činjenice, bez obzira kakve su. Emir Kotromanić 22:19, 3 septembar 2007 (CEST)

The Chamber concludes that Doboj town was taken over by Serb forces on 3 May 1992. In May and June 1992, Serb authorities in Doboj municipality detained Muslim and Croat civilians in 33 detention centres under cramped and inhumane conditions. The detainees were severely mistreated, and at least one detainee died as a result. Serb authorities restricted the freedom of movement of Muslims and Croats, and Serb paramilitaries terrorized the population in Doboj town. Muslim and Croat monuments were deliberately damaged or destroyed through shelling or explosives. The take-over of Doboj town and the threats and intimidation of Muslims in Doboj prompted many thousands to leave the town for Tešanj.
867. The Chamber finds that some of the crimes described earlier in part 5 meet the requirements of the actus reus for genocide. This is the case with regard to all of the crimes of murder and extermination, described above in part 5.2.2, as well as some instances of cruel or inhumane treatment, discussed above in part 5.4.2. The Chamber does not find, however, that any of these acts were committed with the intent to destroy, in part, the Bosnian-Muslim or Bosnian-Croat ethnic group, as such.
Ima i o zauzmanju Doboja 3 strane, pa prevedi slobodno. Od riječi do riječi. Možemo i odvojeni i mogo opširniji članak napraviti, što je svakako bolje nego ova što je sada.--Dobojlija 22:41, 4 septembar 2007 (CEST)

370. In the light of its review of the factual evidence before it of the atrocities committed in
Bosnia and Herzegovina in 1991-1995, the Court has concluded that, save for the events of
July 1995 at Srebrenica, the necessary intent required to constitute genocide has not been
conclusively shown in relation to each specific incident.'''
374. Furthermore, and again significantly, the proposition is not consistent with the findings
of the ICTY relating to genocide or with the actions of the Prosecutor, including decisions not to
charge genocide offences in possibly relevant indictments, and to enter into plea agreements, as in the Plavšić and Sikirica et al. cases (IT-00-40 and IT-95-8), by which the genocide-related charges were withdrawn. --Dobojlija 23:25, 4 septembar 2007 (CEST)

Presuda u tužbi BiH protiv Srbije za genocid

Zbog "neutralnosti" sam i izbjegavao ovaj dio. Naravno, činjenice ne treba izbjegavati, istina je imperativ i moralna obaveza svakog čovjeka, ali jednostavno mnogo toga još nije razriješeno sudskim putem. Kao što vidiš, izvor je UNHCR za izbjeglice. Slučaj Jorgić je svima poznat. Radi se o njemačkom državljaninu koji je imao svoju paravojnu jedinicu (znači nije bila u sastavu VRS) sa kojim je počino zločine u selu Grapska. Slučaj i značaj te presude je vagan na daleko i na široko, pogotovo u slučaju tužbe BiH protiv Srbije, i donesen je zaključak da presude lokalnog njemačkog suda njemačkom državljaninu za koga ne postoje dokazi da je bio pod komandom tadašnjeg sprskog rukovodstva nisu mjerodavne, niti postoje bilo kakve pravne konskvence. S druge strane, za zločine nad bošnjačkim civilama (oko 300 mrtvih; naspram 20-tak koje je Jorgić ubio u Grapskoj) nikada niko nije odgovarao, kao što nije niko odgovarao ni za zločine oko 400 srpskih civila koji su poginuli od granatiranja grada Doboja.

:Ovdje se ne radi o presudi pojedincu nego o činjenicama utvrđenim u presudi. A utvrđena činjenica njemačkog i evropskog suda je ta da je srpska vlast u Doboju napravila genocid. Nakon što su činjenice utvrđene o dešavanjima (anglo-saksonski sistem) onda se određuje uloga pojedinaca u svemu tome. Emir Kotromanić 23:47, 3 septembar 2007 (CEST)

::Ti meni nađi da je utvrđeno da je srpska vlast počinila genocid u Doboju, i ne da se neću buniti nego te častim i pivom. Evo ti i citat, a slobodno kosultuj nekog pravnika po pitanju ovog slučaja.

::The Higher Regional Court (Oberlandesgericht) of Dusseldorf, in September 1997, handed down a genocide conviction against Nikola Jorgic, a Bosnian Serb from the Doboj region who was the leader of a paramilitary group located in the Doboj region.--Dobojlija 00:25, 4 septembar 2007 (CEST)
Tu su i zločini mudžahedina u Vozući i na Ozrenu, zločini nad Srbina u Kotorskom na početku rata, zločini nad Hrvatima u Johovcu... Ništa od toga nije procesurano, i tek se skuplja dokumentacija, spremaju tužbe... Ja mislim da nije još vrijeme da se piše o tome, barem ne na u eciklopediju, jer slika nije kompletirana... Kada stignu sve presude, može se tumačiti. Što se mene tiče, ja bi samo ostavio dio o izbjeglicama i poginulim, jer izvor su UNHCR i dokumentacioni centar, a sve ovo je napisano samo da bi ovaj članak dobio status "odabranog" jer je to bio jedan od zahtjeva. Ako neko misli da može stvarno objektivno napisati, neka proba... No, kao što rekoh, teško je to u ovom trenutku i samo bi se napravio novi rat "ispravki, prepravki, revizija" i članak bi otišao pod ključ, što je upravo suprotno onom što mi je namjera: a to je prezentacija Doboja u pozitivnom svjetlu i kao pozitivan primjer, što zasigurno jeste. To će ti potvrditi svaki dobojlija bez obzira na vjeru i naciju, a koji danas živi u ovom gradu. --Dobojlija 23:10, 3 septembar 2007 (CEST)

:U enciklopediju se trebaju unositi utvrđene činjenice, onim redom kojim se utvrđuju, jer ni danas se svim nacistima nije presudilo ali se članci o nacističkim zločinima navode u svim enciklopedijama.

:Što se tiče vojnih žrtva u pojedinim vojnim operacijama to je predmet članka o toj temi, npr. Operacija Vozuća o dešavanjima u Vozući (to se pomno razgraničava u sudskoj praksi, civili, vojnici itd), u Hagu su vođeni predmeti po komandnoj odgovornosti Kuburi i Hadžihasanoviću, međutim 90% činjenica koje je tužilaštvo prezentirano a koje je bilo bazirano na srpskim izvorima je odbačeno od suda, a njih dvojica su oslobođeni svih tačaka optužnice, osim indirektne odgovornosti za kršenje ženevskih konvencija sa simboličnim kaznama (npr, Kubura, čuveni "mudžahedin" je dobio 2 godine zato što nije kaznio pljačku u nekom selu; ili npr. tvrdnje o 100 hiljada dobrovoljaca iz arapskih zemalja su na sudu skresane na nekih ispod hiljadu dobrovoljaca, najpribližnija brojka je 400-500). Zbog čega? Mislim zbog toga što je bilo dosta propagande (Srbi su tu bili neprikosnoveni, a za to imaš na desetine presuda koje govore o propagandi kod Srba za vrijeme rata, čak cijela poglavlja presuda - to je jedan od razloga zašto se na ovoj enciklopediji koristi princip o tzv neutralnim izvorima, za razliku od srpske ili hrvatske gdje se citira Politika ili Večernji), a na sudu se moraju teze dokazati, nije dovoljno pisati na blogu ili novinama o "arapima koji iskaču iz zemlje" ili "lavovima koji jedu srpsku nejač u pionirskoj" (to je bila stvar psihološkog efekta) nego je potrebno te navode dokazat. Npr. ako je neka novina npr. "Srpski orao" (navodim proizvoljno ime) navela da je 400 ljudi poginulo u Doboju od granatiranja, onda se taj navod mora dokazat validnim forenzičkim dokazima i sl. Što se tiče izvora, ono što je presuđeno i potvrđeno je apsolutno dobrodošlo kao informacija, a potencijalni revizionizam nije izgovor da se presuđene činjenice ne unesu u članak i da se čekaju sve presude, jer nam za to treba 100 narednih godina. Slažem se da treba unijeti podatke o UNHCR-u, ali također i presude Evropskog suda i presude njemačkih sudova, konkretno:  i . Što se tiče Ilije i ostalih "tumača" rata, takvi izvori su već prošli filter na sudovima, a sudovi su utvrdili činjenice. A pored ovih izvora tu je i priznanje Biljane Plavšić, koje uključuje progone i zločine u Doboju: . Što se tiče početka rata u Doboju tamo stoji citiram: "From late March 1992, Serb forces seized physical control of the municipalities listed in Paragraph 6 (ovdje se navodi i Doboj između ostalog), often through violent attacks. These attacks and take-overs occurred in a co-ordinated and planned manner. Organisation and direction of the take-overs and following events were provided by the SDS, military and police leadership, and the governing organs of Serb municipalities, including the Crisis Staffs, War Presidencies and War Commissions." Dakle, ovo je konkretno haški izvor koji bi trebao doći umjesto Tipurine rečenice o "preuzimanje" vlasti SDS-a od nacionalističke HDZ i SDA?! Naravno tamo se navode i ostali zločini koje je Plavšić priznala: the killing on or about 10 May 1992 of thirty-four Bosnian Muslim and/or Bosnian Croat civilians of the village of Gornja Grapska - Doboj municipality; ili logori: Bare ammunition warehouse from 1 May 1992, Spreca prison from 1 May 1992, the SUP station from 1 May to 31 July 1992, Percin’s Disco from 1 May 1992, Sevarlije JNA barracks from 1 May to 30 June 1992, and the JNA hangars near the Bosanska plantation from May 1992, all in Doboj municipality;. Poenta: Postoji dosta utvrđenih činjenica, postoji dosta i propagande, napomene radi ovdje još uvijek nisu uključeni bošnjački i hrvatski izvori, srpski jesu, i u takvoj konstalaciji odnosna jedino normalno rješenje je četvrta strana, dakle međunarodni izvor. Jer stvarno nema smisla eufemizirati činjenice ukoliko su one utvrđene (da ne govorim o relativizaciji), bez obzira o kojim žrtvama je riječ. Ako stignem pokušaću da nešto napišem o ovoj sekciji suho enciklopedijski, bez patetike i pretjerivanja, bazirano na izvorima koje sam gore naveo. Emir Kotromanić 00:10, 4 septembar 2007 (CEST)

::Prijatelju, kažem ti da su procesi u toku. Za dokaz o 400 poginulih civila ti mogu slikati spomenik sa imenima i datumima žrtava, ali to mi stvarno nije cilj. Za Vozuću tek treba da se sudi, kao i za Kotorsko, kao i za Johovac, kao i za Pridjel, kaoi za Ševarlije, kao i za Potočane,... apsolutno niko nije odgovarao ni za šta.

:Ako imaš bilo kakav dokaz, slobodno bilo kojem sudu podnesi prijavu itd. što uključuje i slikanje, a oni su mjerodavni da dokaze izvagaju. Do sada nema potvde takvih priča. Emir Kotromanić 00:45, 4 septembar 2007 (CEST)

::86. In mid-June reports were received of shelling by the Bosnian Government forces of Doboj as a consequence of which a hospital was hit a few times and some casualties resulted. Ovo je samo jedan od izvještaja UN-a. Optužnica se sprema, i biće podensena sudu BiH. Na kraju krajeva, nije toliko teško povjerovat, kada ti čak o tome svjedoči (doduše lična priča) Hrvatica, žena ubijenog predsjenika opštine?!--Dobojlija 01:10, 4 septembar 2007 (CEST)

Već sam rekao, da nema nikakvih problema da ono što se utvrdi na sudu bude uneseno u članak. Emir Kotromanić 01:26, 4 septembar 2007 (CEST)
Da li je Biljna Plavšić baš to priznala, je ne vidim iz tog teksta. Ako jeste zar ne misliš da ne bi malo više dobila za genocid, koji se ni ne pominje u istoj rečenici sa Dobojom u Haškom tribunalu? Što se mene tiče, slobodno unesi presudu Jorgiću, ali neka se jasno stavi do znanja da je taj čovjek bio strani državljanin, da su njegove "jedinice" bili lokalni kriminalci, da nisu bili u sastavu VRS, da je presuda regionalnog suda u Njemačkoj koja nije prihvaćena u tužbi za genocid protiv Srbije, i nema problema. Sve su to činjenice. --Dobojlija 00:25, 4 septembar 2007 (CEST)

:Ne, nisi dobro pročitao. Ona je priznala etničko čišćenje, dakle progone na rasnoj, vjerskoj i političkoj osnovi. Što se tiče visine kazne, ona je irelevantna, bitne su utvrđene činjenice. A sud u slučaju Jorgić je dešavanja u Doboju nazvao genocid, manje je bitna uloga samog Jorgića, kao što si vidio iz Biljanine presude, tamo se navodi zločinački poduhvat srpskih vlasti u 70-ak općina, a sve se to dešavalo paralelno. Emir Kotromanić 00:45, 4 septembar 2007 (CEST)

::Ne prijatelju. Ja takvom logikom mogu utvrditi da je globano zagrijavanje uzrok nestanaka pirata, jer je očigledno da su se procesi odvijali u isto vrijeme. Nisi mi naveo presudu, nego sam optužnicu koja tereti Plavšićku, između ostalo i za genocid. Za genocid nije osuđena. --Dobojlija 01:10, 4 septembar 2007 (CEST)

:Ona nije osuđena, ona je priznala krivicu za etničko čišćenje, a kazna joj je naknadno određena. Nije priznala genocid, nego etničko čišćenje. Konkretno: Count 3: Extermination, a CRIME AGAINST HUMANITY punishable under Articles 5(b), and 7(1) and 7(3) of the Statute of the Tribunal. Evo i linka: : Count 3, to which the accused has pleaded guilty, alleges that between 1 July 1991 and 30 December 1992 the accused, acting individually and in concert with others in a joint criminal enterprise, planned, instigated, ordered and aided and abetted persecutions of the Bosnian Muslim, Bosnian Croat and other non-Serb populations of 37 municipalities in Bosnia and Herzegovina ("BH"). The Count, together with accompanying Schedules, sets out the persecutions, and is annexed to this Judgement (Annex A). Optužnicu sam naveo da vidiš na koje općine se progoni i istrebljenja odnose (to je ovaj broj od 37 općina među kojima je i Doboj). Emir Kotromanić 01:26, 4 septembar 2007 (CEST)

::Ja sa za istinu, ali ne selektivnu. Takođe za Vouzuću tek treba da se sudi:The other crimes Delic is charged with were committed, according to the indictment, between 21 July and 31 October 1995, as the war drew to a close. Again, they were committed by the foreign fighters. Members of the El Mujahid unit, established on 13 August 1993 on the orders of Rasim Delic and subordinated to the command of the BH Army 3rd Corps, captured several VRS soldiers in an attack on Krcevine in the Zavidovici municipality. They took the prisoners to the village of Livade where they promptly killed and decapitated two of them. They beat the others until the detainees were transferred to the Kamenica camp two days later. Another captured soldier was killed in the camp on 24 July 1995. His head was hung from a hook in the room where the prisoners were kept. They were forced to kiss the cut-off hand of the soldiers that had been killed. The prosecutor alleges that Delic received reports about this crime too, yet failed to take steps to prevent it or to punish the perpetrators.

::Delic is furthermore charged with the murders, abuse and rapes committed by members of the El Mujahid unit in the Kamenica camp after the BH Army captured the VRS positions near Vozuca on the Ozren mountain. About 60 VRS soldiers were taken prisoners in the operation; so were three women, civilians, who happened to be in the village during the attack. The prisoners were taken to Kamenica, where women were subjected to sexual assaults and rapes before they were transferred to Zenica. The sixty captured soldiers disappeared without a trace in Kamenica and are considered dead.

::After the fall of Vozuca, the indictment states, a group of ten VRS soldiers wandered through the woods, trying to reach Doboj. After 7 or 8 days, exhausted, they surrendered to BH Army troops. They took them to Kamenica. They stayed in the camp for 12 days. They were regularly subjected to severe beatings. They witnessed the abuse of an elderly Serb man, who was beaten, stripped naked and forced to drink water mixed with petrol. He died a few days later.

::The prosecutor claims that Rasim Delic knew that the members of the El Mujahid unit had been active in Kamenica and that they had been prone to criminal activities, yet he failed to take reasonable steps to prevent the crimes in the camp. --Dobojlija 00:25, 4 septembar 2007 (CEST)

Nemam nikakvih problema da uneseš informacije o onome što sud utvrdi u predmetu Delić na člancima koji budu vezani za temu Delić ili o čemu bude presuda. Ovo što si ti naveo je optužnica, ona se tek treba dokazati, a kako smo vidjeli iz Kuburinog slučaja, a već i iz dosadašnjeg suđenja Deliću, vrlo teško. Drugo, zločini su kategorisani na one prema civilima i prema vojnicima, i oni se ne miješaju, Vozuća nema nikkave veze sa etničkim čišćenjem Doboja, a mi ovdje govorimo o Doboju, a ne o dešavanjima na ratištu na Vozući, to je pokušaj relativizacije. Emir Kotromanić 00:45, 4 septembar 2007 (CEST)

:Bogami, prijatelju i u tekstu za Bilajnu Plavšić stoji:
"HE PROSECUTOR OF THE TRIBUNAL
AGAINST
BILJANA PLAVSIC
INDICTMENT"
Znači riječ je o optužnici, uključujući i genocid. Kao što znamo, ona nije osuđene, niti je priznala genocid. Znači činjenica je da Haški tribunal nije smatrao zločine u Grapskoj genocidom, a možda čak ju nije ni osudio za to, pošto nisi navoe presudu.--Dobojlija 01:10, 4 septembar 2007 (CEST)

Ponavaljam još jednom. Ona je priznala krivicu za etničko čišćenje, a kazna joj je naknadno određena. Nije priznala genocid, nego etničko čišćenje. Konkretno: Count 3: Extermination, a CRIME AGAINST HUMANITY punishable under Articles 5(b), and 7(1) and 7(3) of the Statute of the Tribunal. Evo i linka: : Count 3, to which the accused has pleaded guilty, alleges that between 1 July 1991 and 30 December 1992 the accused, acting individually and in concert with others in a joint criminal enterprise, planned, instigated, ordered and aided and abetted persecutions of the Bosnian Muslim, Bosnian Croat and other non-Serb populations of 37 municipalities in Bosnia and Herzegovina ("BH"). The Count, together with accompanying Schedules, sets out the persecutions, and is annexed to this Judgement (Annex A). Optužnicu sam naveo da vidiš na koje općine se progoni i istrebljenja odnose (to je ovaj broj od 37 općina među kojima je i Doboj). Emir Kotromanić 01:26, 4 septembar 2007 (CEST)

:Etničko čišćenje nije sporno. Sporan je genocid (a za koji je oslobođena), i eventualna veza srpske tadašnje spske vlasti sa genocidom, tj. pomenutim Jorgićem koji je, ponavljam i ja još jednom: 1. strani državljanin; 2. pripadnik paravojene formacije za koju ne posotoje nikakvi dokazi da je bila dio VRS, MUP RS, a koji su bili pod kontrolom lokalne vlasti. Čak šta više, nijedan pripadnik lokalne vlasti nije optužen za bilo što. Ne kažem, da ne bi trebali, ali činjenica je da niko nije optužen.--Dobojlija 01:46, 4 septembar 2007 (CEST)

Konkretno u citatu iz presude se govori o udruženom zločinačkom poduhvatu srpskih lidera u sprovođenju istrebljenja nesrba, a to istrebljenje se kvalifikuje kao zločin protiv čovječnosti. To je što se tiče srpskih vlasti i zločina. O genocidu u njenom slučaju nije riječ jer ona je priznala samo zločin protiv čovječnosti (istrebljenje), a zbog toga je tužilaštvo povuklo optužnicu za genocid, dakle nije je oslobodilo za genocid jer se o genocidu nije ni presuđivalo pošto je taj dio optužnice povučen prije nego je došao na red (kasnije je pridodat Miloševiću, ali je on umro tokom suđenja), radilo se samo o istrebljenju i njenom priznanju za taj dio. Emir Kotromanić 02:00, 4 septembar 2007 (CEST)

::To što još niko nije osuđen ne znači da se nešto nije ni desilo. Zbog toga i postoji ona "vrijeme će reći istinu" jer ipak potrebna je određena vremenska distanca da bi se o nečemu realno moglo pisati i da bi se sagledale sve činjenice. U suprotnom imamo selektivnu istinu, koja nije ništa bolja od propagande. Ipak je ovo enciklopedija, i lične strasti i osjećaji ne bi trebali da igraju bilo kakvu ulogu. Pozdrav.--Dobojlija 00:25, 4 septembar 2007 (CEST)

Onda se apsolutno slažemo, u članku se trebaju navesti činjenice dokazane na sudovima, i mirna Bosna. Kako se budu suđenja završavala (bez obira čija, bilo Delić bilo neko drugi), tako se trebaju i dodavati te činjenice, jer ovo nije klasična enciklopedija, nego otvorena, a upravo je jedna od glavnih karakteristika ove enciklopedije aktuelnost. Emir Kotromanić 00:45, 4 septembar 2007 (CEST)

:::Otkud Vozuća u razgovoru o članku koji govori o Doboju? Elem. Glasao sam za tvoj članak, koji još možeš dodatno peglati do kraja mjeseca kada će ako dobije dovoljan broj glasova (a trebao bi) biti odabrani članak mjeseca za oktobar. Pozdrav. --Haris 00:55, 4 septembar 2007 (CEST)

::::Zahvaljujem. Naveo sa nekoliko stranih izvora, i po meni stvarno Doboj ne zaslužuje jednostran pristup. Sve žrtve poštujem, ali ako je ijedan grad sa srpske strane nastradao onda je to Doboj. A zločini koji su počinjeni nad nesrpskim stanovništvom nisu ni u približnoj srazmjeri kao u Prijedoru, Srebrenici, Sarajevu ili Rogatici. Zbog toga bi stvarno bio red da se spornoj presudi lokalnog suda u Njemačkoj posveti detaljna pažnja, a ako ima koji pravnik da kaže i on svoje mišljenje. Genocid je jako, jako teška riječ, i ako ćemo je pominjati, uzećemo u obzir i sva druga mišljenja svih drugih sudova na ovu temu, i uporediti njihov značaj sa značajem pomenutog njemačkog suda. I detaljno ćemo raščlaniti život i djelo pomenutog Jorgića. I vidjeti ko je tada bio na vlasti, u Doboju i da li je protiv bilo koga postoji optužnica.  Meni nije na kraj pameti da negiram zločine, čak šta više pobrojao sam neke koji se i ne pominju uopšte, ali nema šanse da mogu pristati da jednom generalizacijom pomenuti Jorgić proglasi mjerodavnim za dešavanja u Doboju. Pozdrav. --Dobojlija 01:37, 4 septembar 2007 (CEST)

:Dobojlija, ja sam ti već rekao koji je princip rada ovdje. Jorgić je naveden kao osoba koja je osuđena za genocid od strane dva suda (to je vrlo bitan podataka, za pravnike izuzetno, pa se zato i treba naći u ovom članku). To su utvđene činjenice i ništa više. Nije se navodio opis zločina, hronologija itd. Slažem se da trebamo uzeti mišljenje i drugih sudova. Što se tiče raščlanjivanja ko je bio na vlasti, i logičkih zaključaka to opet prepuštam sudovima. Ako postoji neko drugo sudsko mišljenje o slučaju Jorgić koje si pominjao, slobodno navedi to mišljenje pored mišljenja ova dva suda. Jer su to sve utvrđene činjenice. Naravno, potebno je prezentovati i izvor i citat. Pravila su dakle jasna. poz. Emir Kotromanić 01:49, 4 septembar 2007 (CEST)

::Nikakav problem prijatelju, ali koristimo suve činjenice, a one idu ovako: Njemački državljanin srpskog porijekla Jorgić je osuđen pred njemačkim regionalnim sudom za genocid u selu Grapska kod Doboja gde je počinio ubistvo (čini mi se da je njemu pripisano) 10 ljudi. Žalba Jorgića ovom drugom sudu je obijena (a ne donesena nova presuda na drugom sudu). Jorgić je bio pripadnik paramilitarne jedinice koj nije bila ni u sastavu VRS ni u sastavu MUP RS. Haški tribunal nije smatrao ova zločin genocidom, što se jasno vidi iz presude Biljani Plavšić. Takođe, u tužbi BiH protiv Srbije, nije pronađeno da je zločin u selu Grapska ima karakter genocida. Nijedan od  vršilaca dužnosti tadašnje lokalne srpske vlasti nije optužen ni za jednan zločin ni po kojoj tački (ako neko zna da li se vode kakvi procesi neka stavi, ja znam de trenutno ne postoji ni jedan) ni na jednom sudu.

::A onda možemo ubaciti i koji izvještaj UN-a, o protjerivanju izbjeglica, o zauzimanju Doboja od strane srpskih snaga, o granatiranju Doboja od strane ARBiH i žrtva (konkretno bolnica). Za sve kopirati od riječi do riječi izvještaje UN i sličnih organizacija. I na kraju rašlaniti spisak onih žrtava po etničkoj pripadnosti (žalosno, ali izgleda to je naša turobna realnost). Čini mi se da poštenije od toga ne može. Pozdrav. --Dobojlija 02:21, 4 septembar 2007 (CEST)

"Biljana Plavšić je priznala krivicu za istrebljenje..."
Pročitao sam i optužnicu u presudu detaljno. Biljana Plavšić je optužena za istrebljene, a priznala je i osuđena za progon i protjerivanje. Doboj se konkretno ne navodi ni na jednom mjestu u presudi kao poseban slučaj, ni kao otežavajuća okolnost. A navedeni su mnogi gradovi. Jasno je da zločini u Doboju nisu ni približnog ranga kao navedeni, jer to ne bi bilo propušteno. Stoga ja baš ne vidim da je pravedno da se svi politički/vjerski/etnički sukobi u BiH prelome upravo preko leđa Doboja. Zasigurno već postoji odgovarajuća tema, i meni nije na kraj pameti da se tamo miješam. Ali nije uredu ni da se to miješa gdje mu nije mijesto.--Dobojlija 13:57, 4 septembar 2007 (CEST)

Očigledno nisi. Ona je optužena za genocid, učešće u genocidu, istrebljenje (zločin protiv čovječnosti), ubistvo (zločin protiv čovječnosti), ubistvo(kršenje običaja ratovanja), namjerno ubijanje (po ženevskoj konvenciji iz 1949) itd. itd. ili da budem precizniji:

*Count 1: GENOCIDE

*Count 2: COMPLICITY IN GENOCIDE

*Count 3: Extermination, a CRIME AGAINST HUMANITY

*Count 4: Murder, a CRIME AGAINST HUMANITY

*Count 5: Murder, a VIOLATION OF THE LAWS OR CUSTOMS OF WAR

*Count 6: Wilful killing, a GRAVE BREACH OF THE GENEVA CONVENTIONS OF 1949

*Count 7: PERSECUTIONS

*Count 8: Deportation, a CRIME AGAINST HUMANITY

*Count 9: Inhumane acts (forced transfer), a CRIME AGAINST HUMANITY

Evo i linka (nije mi jasno kako si ovo mogao profulit, kada baš upada u oči, jer su sve tačke optužnice boldirane ). Emir Kotromanić 20:10, 4 septembar 2007 (CEST)

Što se tiče priznanja, ona je priznala treću tačku od ovih devet ili EXTERMINATION (prevodi se kao istrebljenje), a u uvodu presude fino stoji:

Ne znam koliko znaš engleski (opet mi nije jadno da ti je ovo moglo promaći, ali da parafraziram, se odnosi na istrebljenje u 37 općina između 1. jula 1991. i 30. decebra 1992. ). Koje su to općine u kojima je pomenuta provela istrebljenje do 30. decembra 1992? Pa navedeno je u optužnici zaboga milog, evo i citata i linka:

6) Between 1 July 1991 and December 30 1992, Biljana PLAVSIC, acting individually or in concert with Radovan KARADZIC, Momcilo KRAJISNIK and others, participated in the below-charged crimes in order to secure control of those areas of Bosnia and Herzegovina which had been proclaimed part of the Serbian republic. Those areas include but are not limited to the municipalities of: Banja Luka; Bijeljina; Bileca; Bosanska Krupa; Bosanski Novi; Bosanski Petrovac; Bosanski Samac; Bratunac; Brcko; Cajnice; Celinac; Doboj; Donji Vakuf; Foca...

Također imaš opet navedene gradove na koje se odnose tačke od 1 do 6, među kojima je i tačka 3 ona za istrebljenje:

11) Between 1 July 1991 and 31 December 1992, BILJANA PLAVSIC, acting individually or in concert with Radovan KARADZIC, Momcilo KRAJISNIK and others, planned, instigated, ordered, committed or otherwise aided and abetted the planning, preparation or execution of the destruction, in whole or in part, of the Bosnian Muslim and Bosnian Croat national, ethnical, racial or religious groups, as such, in several municipalities, including but not limited to: Bijeljina; Bratunac; Bosanski Samac; Brcko; Doboj; Foca; Ilijas; Kljuc; Kotor Varos; Novi Grad; Prijedor; Rogatica; Sanski Most; Visegrad; Vlasenica; Zavidovici; and Zvornik. The destruction of these groups in these municipalities was effected by...

Sve to možeš crno na bijelo naći ovdje: :Drugim riječima Doboj se navodi u priznanju krivice po tački 3, zločin protiv čovječnosti, odnosno istrebljenje na etničkoj, rasnoj ili vjerskoj osnovi (to se treba ispravit u članku, jer sam ja greškom naveo političkoj). Emir Kotromanić 20:10, 4 septembar 2007 (CEST)

:Pazi, u tome i jest poenta. Postoji jasna razlika između optužnice i osude. U osudi kažu "acting individually and in concert with others in a joint criminal enterprise, planned, instigated, ordered and aided and abetted persecutions of the Bosnian Muslim, Bosnian Croat and other non-Serb populations of 37 municipalities in Bosnia and Herzegovina". Engleski znam sasvim dobro i persecution znači - progonjenje. No, stoji da se tačka 3 previdi kao istrebljenje. Isto tako, mora se onda unijeti i činjenica da nije osuđena ni za genocid, ni za učešće u genocidu, a što važi i za Krajišnika. Rekli smo da nećemo selektivno. Ako je neko oslobođen za nešto, navešćemo i to. To je podjednako činjenica kao što je i presuda za nešto.
Problematična je i forma, jer navodi čitaoce koji nisu upućeni u ratna dešavanju u ovom kraju, da je u Doboju počinjen genocid i potvrđen od strane Haškog tribunala (ne postoji jasna razlika između presuda sudova, ne navode se pravne kontroverze, ne navodi se jurisdikcija njemačkog suda, ne navodi se da je Jorgić njemački državljanin i da zbog toga mu nije suđeno u Hagu, jer nema nadležnost na njim i njegov je slučaj odbijen, ne navodi se da Haški tribunal ni u jednoj optužnici ne nalazi da je počinjen genocid u Doboju). Nije naveden ni broj žrtava (22+7+1) za koje je Jorgić osuđen i može se smatrati da članak navodi na zaključak da je u Doboju počinjen genocid nad 2000 ljudi (nasuprot 30 što je istina), jer jednostavno nema dovoljno podataka.--Dobojlija 14:04, 4 septembar 2007 (CEST)

Navodi se puka činjenica, a to je da je Jorgić osuđen pred njemačkim sudom za genocidne aktivnosti na području Doboja. Kako bi ti ove činjenicu naveo? Nisam sad ja kriv što je neko pravio zločine, i što je neki sud te zločine okarakterisao kako ih je okarakterisao i što se to tebi ne sviđa. Krivi su oni koji su planirali zločine, između ostalog i Plavšić, koja ih je i priznala i definisala ih kao istrebljenje, što je i navedeno u članku. Emir Kotromanić 20:20, 4 septembar 2007 (CEST)

::Kakvo moje sviđanje/nesviđanje ima veze sa činjenicom da je Jorgić ubio 30 ljudi? A koja se navodi u njegovoj presudi. Ne možeš ti birati rečenice koje ćeš odabirati iz presude. Niti spakovati nešto u 5 riječi i ostaviti čitaocima da tumače kako hoće. Rekao sam nemam ništa protiv, ali bogami pretrest ćemo sve na ovu temu, a ne samo rečenice koje se nekome sviđaju/ne sviđaju. A koristeći zvanične dokumente. To što ti radiš je Misleading vividness  i na sudu koga toliko pominješ je strogo zabranjeno.--Dobojlija 20:49, 4 septembar 2007 (CEST)

Pa ima, jer je njegove zločine sud definisao kao genocid, što se tebi ne sviđa. Btw, ovo nije sud, mi samo konstatujemo sudske nalaze. Ne kontam šta bi ti htio, da izostaviš činjenicu koja je bitna za sve pravnike svijeta, a to je da je Nikola Jorgić osuđen za genocid? Emir Kotromanić 21:09, 4 septembar 2007 (CEST)

::Jesta i neka stoji. Ali stoji da je ubijeno 30 ljudi. Pa neka to zove kako god hoće. Stoji i da je za taj isti zločin Haški tribunal oslobodio Biljanu Plavšić, Momčila Krajišnika, kao i u tužbi BiH protiv Srbije nije pronađeno da je to genocid. Sve činjenice. Ako, nisu ti me demantuj. Da je ubio 10000 ljudi naveo bi sigurno. ne možeš ti odlučivati šta ti se sviđa, a šta ne.--Dobojlija 21:28, 4 septembar 2007 (CEST)
Problematično je i mijenjanje izvještaje UNHCR koji kaže:
Opština Doboj je prije rata imala 102.000 stanovnika, od čega su 41% bili Bošnjaci, 39% bosanski Srbi i 13% bosanski Hrvati. Bošnjaci i bosanski Hrvati su izbjegli iz svojih sela 1992. godine, ali je znatan broj ostao u gradu Doboju sve do 1995. godine kada je došlo do pada ozrenskog džepa (Maglaj, Zavidovići).
Ono "znatan broj" govori da baš nesrbi i nisu sistematski protjerivani u razmjerama u kojima se pokušava predstaviti na početku rata kada su počinjena navedena ubistva.--Dobojlija 14:11, 4 septembar 2007 (CEST)

Ovo uopšte nije potvrđeno ni od jednog suda. Izvještaj UNHCR-a je dosta uopšten. Zbog toga se na enciklopediji izbjegavaju ovakvi epiteti, "znatan broj". Koliko je to znatan broj? 10%? 20%? itd. Za nekog je taj broj velik, a za nekog mali, i zbog toga je to promijenjeno u "određeni broj".

::Prijtelju, to je demagogija što radiš. Kako sud može da potvrdi neprotjerivanje? Onda ćemo reči da nije protjeran ni jedan, plus broj protjeranih koje je sud potvrdio. Koliko je procenata sud potvrdio da je protjerano? 10%, 20%?! Nevin dok se ne dokaže suprotno?! Gdje stoji da je većina protjerana na početku rata u zvaničnim dokumentima? Ako ćemo se igrati brojkama, bio bi red da budemo dosljedni. I dobro si rekao, UNHCR se bavi izbjeglicama, a ne ti ili ja. Ako oni kažu da je znatan broj, onda je to vjerovatno znatan broj za njih, a ne za mene ili tebe.--Dobojlija 20:59, 4 septembar 2007 (CEST)

:Sud je potvrdio EXTERMINATION na rasnoj, vjerskoj i etničkoj osnovi. Sud utvrđuje činjenice (kada govoriš o neprotjerivanju, npr. utvrdi činjenicu kakvo je bilo stanje sa neprotjeranim stanovništvom, npr. u suđenju Brđaninu, je utvrđena činjenica da određeni broj Banjalučana nesrba nije protjeran, ali je morao nositi neke trake da se raspoznaje da nisu Srbi - slično i u Prijedoru, odnosno bili su istjerani iz svojih stanova, i živjeli su po parkovima itd. ali nisu protjerani, to je vrlo mali broj takvih slučajeva). Nigdje nije navedeno koliko, zato sam i stavio šablone za precizne podatke. A što se tiče demagogije, pa ne moj me svega ti nasmijavat, pročitaj svoje tvrdnje na početku ove diskusije u kojima si kategorično iznosio netačne podatke, kako bi se određeni podaci zanemarili?! Emir Kotromanić 21:09, 4 septembar 2007 (CEST)
Ti mi navedi koji su ti netačni podaci koje sam naveo bez refrenci i napisao u članak, i reći ću da si u pravu. Ja ne pokušavam glumit boga i odlučivati šta je bitno a šta ne. Niti smatram da sam sveznajući. Zbog toga bi bilo poželjno sa se taj dio članka prvo usaglasi na ovom dijelu foruma, pa onda de se skine tag "neutralno".--Dobojlija 21:28, 4 septembar 2007 (CEST)
Staviću šablon da se obezbijedi izvor za ovaj podatak, pa ako imaš konkretan podatak slobodno ga dodaj. Emir Kotromanić 20:20, 4 septembar 2007 (CEST)

Npr u isto izvještaju stoji za tu godinu: "Dobojsko Ministarstvo za raseljena lica i izbjeglice je zaprimilo 8.300 zahtjeva za povrat imovine...". Da li je to neka mjera koliko je ljudi protjerano (ako se jedan zahtjev odnosi na jednu porodicu), ne znam, vjerovatno ne, jer ovo su zahtjevi od 2000. godine itd, ali jednostavno nisam mogao naći precizan podatak. Ono što hoću da kažem, o ratnim dešavanjima sud ima prioritet jer precizno utvrđuje činjenice, a neprecizni izvještaj UNHCR-a se ne bavi ratom, nego izbjeglicama...Emir Kotromanić 20:24, 4 septembar 2007 (CEST)

Službeni naziv je Grad Doboj, ne općina, prije je bilo službeni naziv opština Doboj, moglo bi se dodati i majske poplave, kao i rukometni TV-turnir da je popularan u Evropi. -- Sabaton1 (razgovor) 00:23, 26 august 2014 (CEST)

--Munjanes (razgovor) 01:02, 26 august 2014 (CEST)

: Munja, nije ovdje stvar u jednoj riječi. Sabaton1 je u pravu: ove stvari treba dodati. @Sabaton1: Mogao si i sam to uraditi u članku umjesto ovdje. ;) Samo potkrijepi pokojom referencom. -- KWiki (razgovor) 00:53, 26 august 2014 (CEST)

Nemam ovlaštenja, pa molim - neko treba u sekciji Geografija da izmjeni dio koji se odnosi na reon Krnjina, obzirom da je formirana Opština Stanari, tako da je tu došlo do izmjena.


Razgovor:Kemal Monteno

Cao Dado, ono sa sansonjerom u prvom redu teksta odnosi se zapravo na najveceg svejugoslavenskog sansonjera, no kako to nisam htio da napisem tako direktno (kako se nasi nacionalisti ne bi uvrijedili), napisao sam tako kako je stajalo - neutralno. Zalosno, ali istinito: Monteno je (ako ce vec ostati ono bosanskohercegovacki) onda nas JEDINI - bosanskohercegovacki - sansonjer, izuzmemo li Ibricu Jusica, koji je ipak- Dubrovcanin. --Mediteran 02:31, 11 novembar 2005 (CET)

Ima li neko neku drugu, za enciklopediju tipa Wikipedije, nešto prikladniju fotografiju velikog Kemala Montena? Ova ovdje se doima nekako previše ležerno i "privatno", Kemo nije za prepoznati na slici, a na slikama na engleskoj ili njemackoj Wikipediji tesko da ce se naci i slika s cigaretom kao sto je ovdje slucaj. Ako neko ima neku fotografiju s nastupa ili sluzbenu sliku nakladnika, neka je postavi. --Mediteran 15:51, 2 septembar 2009 (CEST)

Ista slika se nalazi na svim Wikipedijama jer je jedina koja je pristupna za slobodnu upotrebu.--Amir pitaj 16:58, 2 septembar 2009 (CEST)

Ključni biografski podaci moraju biti potvrđeni neutralnim izvorom.--palapabosnia (razgovor) 21:06, 10 oktobar 2012 (CEST)

Samo sam postavio osnovnu informaciju, tek treba dodavati... --WhiteWriter piše 21:07, 10 oktobar 2012 (CEST)

:Pritom, naravno, celi članak, kao ni ključne ni druge informacije nemaju nijednu referencu. Kao i obično... --WhiteWriter piše 21:10, 10 oktobar 2012 (CEST)

Postavio si lažnu informaciju, i još to nisi shvatio?. Još jednom ovako nešto, slijedi blokada na izvjesno vrijeme.--palapabosnia (razgovor) 21:20, 10 oktobar 2012 (CEST)

Na engleskoj verziji  Wikipedije piše da je rođen u Žepi a na bivšim jugoslavenskim jezicima piše da je rođen u Sarajevu. Koji je podatak tačan? Daesitiates (razgovor) 09:17, 11 oktobar 2012 (CEST)

Malo sam googlao, gotovo sve stranice koje sam našao kažu u Sarajevu, čak i en.wiki (u infokutiji) mislim da se radi o vandalizmu koji nije vraćen--CER@ (ask) 13:11, 11 oktobar 2012 (CEST)

Da li može neko administratora može da otključa članak? --Kolega2357 (razgovor) 20:46, 22 oktobar 2012 (CEST)

otključano za registrovane--palapabosnia (razgovor) 20:54, 22 oktobar 2012 (CEST)


Pogledajte listu poznatih Bosanaca za dopunu liste. Pozdrav.

Sve ove pisce iz ove kategorija prebaciti u [[Kategorija:Bosanskohercegovački pisci]], tako da ova kategorija sadrži samo članke o bosanskohercegovačkoj književnosti, tj. djelima, a ne pisce. Bar ja tako mislim.. --Kal-El 19:10, 15 oktobar 2007 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o kategoriji:Bosanskohercegovačka književnost


Razgovor s korisnikom:Kemo~bswiki

Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
U diskusijama svoj potpis možete ostaviti navođenjem četiri puta zaredom znaka tilda (~).
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. Emir Kotromanić 21:57, 11 novembar 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Kemo. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Kemo~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:UTF-8

{{Stranica_za_razgovor}}Hallo,
Ovdje sam prvi put (preko google) i vec duze vremena pokusajem na svoj "PostNuke" Sajt ubaciti nasa slova (čćđšž)
Ali namjesto tih slova pokazuje mi samo neke cudne kockice ili slicno...
Doduse i nerazumjem se toliko u ovo kodiranje ili je dovoljno da ova slova( odnosno kodove unesem namjesto slova koje sam ovde nasao pod "srpski"?)
mozeli mi iko dati neki tip?
puno pozdrava
Dean

Pozdrav,
Da li bi trebalo pod naša slova dodati i kodove za DŽ, Dž, dž, LJ, Lj, lj, NJ, Nj, i nj (Ǆ, Ǉ, Ǌ, ǆ, ǉ, ǌ, ǈ, ǋ, ǅ) ?

Evo dodao sam ih ja.: alem 00:09, 19 august 2009 (CEST)
Alem

Početak članka je jako zbunjujući zato što se sugerira da je Unikod jednak UTF-8. Unikod je standard za kodiranje karaktera, dok je UTF-8 samo jedna od više implementacija. Ovo treba sigurno prepraviti. -- Edin(r) 21:42, 12 mart 2012 (CET)

Da, slažem se! Također bih predložio promjenu imena članka u Unicode, jer je to ipak naziv standarda za koji mislim da treba biti izvorni. Unikod nije čak ni fonetski ispravna notacija. --TwoNex 23:30, 12 mart 2012 (CET)