Razgovor:Sevdalinka

193.170.225.49, princip Wikipedije je da svi doprinosi treba da budu ili u slobodnoj domeni ili licencirani pod nekom od slobodnih dozvola (jasno istaknuto na dnu prozora pri izmjeni članka!). Tekst o sevdalinci je sa stranice , na koju vodi i link na dnu članka. Ukoliko niste g. Muho Pašalić (u kom slučaju bi mogli da potvrdite licenciranje teksta pod GNU SDD dozvolom), zamolio bih vas da ili uklonite tekst članka ili napišete/prepišete članak na sebi svojstven način (tako da ne narušava autorska prava). Uzgred, u čemu je poenta kopiranja čitavog teksta na članak, kad je taj isti tekst od korisnika udaljen samo jedan klik miša (pod vanjski linkovi)? E.B. 08:33, 5 jan 2005 (CET)
7/1-2005
Poente nema. Clanak o sevdalinci je doslovno ukraden od strane Zlatka Lukica koji sebe naziva i knjizevnikom. Pored ovog clanka o sevdalinci ukrao je i clanak o narodnim nosnjama. Ja sam prije nekoliko dana napisao komentar o ovome. Pomenuti gospodin uzima sebi za pravo da sa manirom siledzije u skolskom dvoristu otima nesto sto nije njegovo. Zato bih zamolio administratore da skinu pomenute clanke i da provjere cjelokupni "rad" i "doprinos" tog knjizevnika na stranicama Vikipedije.
Ukoliko se ovaj problem ne rijesi ja cu biti prinudjen da se obratim danskim vlastima u cilju zastite mojih autorskih prava.
Pozdrav
Muho Pasalic
Zašto se u članku zanemaruje činjenica da sevdalinka postoji i van Bosne (i Hercegovine)? Samo se stidljivo kaže kako se eto sluša. Naravno da je njen uticaj na kulturu jednog kraja najjače osetio u Bosni i Hercegovini ali to ne znači da je nema izvorno i van te regije. I ne samo to neke od sevdalinki postoje i istom ili sličnom obliku u mnogim krajevima i pevaju se i među drugim nacijama (čak nacijama kojih ni nema u BiH). Fin je onaj film Adele Pejeve, Čija je ovo pesma, Čja e tazi pesen, ne znam da li ste ga gledali. Mislim da je i nepotrebno stavljanje sevdalinke u nacionalni kontekst tipa:"Iako je sevdalinka nerazdvojiv dio bošnjačke muzičke i kulturne tradicije popularna je i kod ostalih bosanskih naroda, prvenstveno kod bosanskih Srba. Tako je legendarna pjesma "Emina" djelo mostarskog pjesnika Alekse Šantića, a jedan od najpopularnijih interpretatora sevdalinke je i Nedeljko Bilkić." Navedite samo njih kao pevače i autore. To što su Srbi je njihova stvar i nema veze sa dobrom pesmom i pevanjem. Uzgred niste primetili da je Nada Mamula em Srpkinja em Srbijanka. A osim nje i Josipe (dobro ste se setili nje, svaka čast!) ima i još drugih dobrih pevača sevdalinki izvan BiH.
Azra je dobila ime po pjesmi Azra -  Heinrich Heinea, citirani stih je iz te pjesme, da li to znači da se sevdah pjevao u Njemačkoj početkom 19 stoljeća?

Kakve veze ima sevdah s Mediteranom? Ovo ću obrisat jer izgleda da je pogreška.--78.3.7.200 10:25, 29 februar 2008 (CET)

Rečenicu o kulturnom genocidu nad sevdalinkom treba brisati. To je najobičnija paranoidna šovinistička kuknjava i nije joj mjesto u enciklopediji. Istina je upravo suprotna. Ništa nije bilo tako općeprihvaćeno kao sevdalinka. Uostalom, to se tvrdi i u ostatku članka pa sporna rečenica pobija sami članak. I Austro-Ugaraska vlast, kad je došla, odmah je unijela nove instrumente u sevdalinke, potražila najbolje pjevače i počela snimati ploče. Nakon nje isto su svi režimi njegovali sevdalinku. Dokaz tome je da su se u njeno stvaranje i izvođenje uključli i Srbi i Hrvati, što je pozdravljeno i u njihovom narodu. Dalje, prvi gradovi u BiH nisu nastali za vrijeme turske okupacije nego mnogo ranije. Pod turskom vlašću nastali su samo neki gradovi, a postojeći su se dalje razvijali. U cijelom članku osjeća se nerealno obožavanje Turaka i vremena njihove okupacije. Nema veze što je ovo članak o sevdalinci i što su Turci na nju puno utjecali. Ali su sevdalinku ipak  stvorili domaći ljudi na osnovu pjesama iz predturskog vremena. Čak je i austro-ugarska kultura dosta utjecala na današnji oblik sevdalinke. Zbog svega ovoga šovinistiko benavljenje oko sevdalinke oskvrnjuje i nju i članak o njoj. Ljubo, Zagreb.


Zanimaju me muslimanska osobna imena, pa sam mislio, da ču naći nešto na tu temu u Bosanskom jeziku. Pošto nisam ništa našao, započeo sam tu kategoriju. Izvinite mi na mojoj Bosanščini (Srbščini, Hrvaščini). Molim vas da izpravite moje greške.
A propos: Jezici. To što se desilo sa Slavenskim jezikom koji se govori od Kupe do Južne Morave isto je kao, da se engleski ne govori skoro na svim kontinentima, nego bi sve posebnosti koje su se razvile kroz istoriju nazvali posebnim jezicima: Škotski, Američki, Kanadski, Australski, Jamajski itd. Zanima me, na kojem jeziku govorim ja, kad komuniciram s ljudima sa tih krajeva svijeta. Svi mi kažu, da je to engleski. Za mene je taj slavenski jezik jedan. Taj jezik ima više imena i dva pisma.
Svima sve dobro --Martin Žerovec 17:14, 5 jan 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Martin Žerovec. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Martin Žerovec~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:26, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Martin Žerovec~bswiki


Razgovor:Alija Izetbegović

{{Stranica_za_razgovor}}
{| class="infobox" width="220"
|-
!align="center"|[[Slika:Exquisite-bz2.png|50px|Arhiva]]
'''Arhiva'''

|-
|align="center"|
[[Razgovor:Alija Izetbegović/Arhiva|Arhiva 1]] (do 7. maja 2015.)

|}

U odlomak o nagradama dodati nagradu "Nagrada mira Kadesh" koja mu je krajem posthumno septembra ove godine dodijeljena u turskom gradu Corumu na Međunarodnom simpozijumu mira. --

Navedite referencu i Vaša želja biće uslišana! --Golden Bosnian Lily (r) 19:19, 1 oktobar 2017 (CEST)
http://aa.com.tr/ba/dnevni-naslovi/turska-aliji-izetbegovi%c4%87u-posthumno-dodijeljena-nagrada-mira-kadesh/921819
Hvala.

Bilo bi korisno ubaciti kao sekciju "pogledati još", ali i negdje unutar teksta ovu wiki stranicu:
https://bs.wikipedia.org/wiki/Spisak_mjesta_imenovanih_po_Aliji_Izetbegovi%C4%87u
~~Antifašist~~

--- CH3OHCl3Radodaj H2O 11:36, 21 oktobar 2017 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Harač

Dobrodošao. Da bi stvorio novi članak, samo ukucaj url http://bs.wikipedia.org/wiki/Naslov_novog_članaka, ili možeš napisati wikilink (ono ) na novi članak na tvojoj korisničkoj stranici.  Asim Led 20:15, 27 jan 2005 (CET)

fala... ali kada napravim to ja ustvari napravim clanak koji je tamo negdje na engleskoj wiki. kako da prebacim ovamo a da ne idem copy/paste
Ovo je jako stara poruka... od tada sam se uštelio ali hvala

Zdravo, zanima me sa kog sajta skidas podatke o filmovima
večinom ja sam pišem jer sam filmofil i znam puno onako trivijalnih stvari, ali postere, imena glumaca i producenata i režisera i kako se pišu skidam  sa eng. wikipedije.

Zamolio bih Vas da za početak sve vezano za filmove postavljate u kategoriju Film.
Time će biti izbjegnuta potreba da ažurirate članak Spisak filmova koje ste postavili.
Ukoliko uviđate potrebu svakako možete otvoriti i dodatne kategorije vezane za film. U tome jednostavno slijedite englesku Wikipediju. --Bosnawi 14:03, 13 apr 2005 (CEST)

Neznam da li ti je jos iko javio ali nedavno je potvrdjen tvoj status na Wikipediji kao administratora.  Asim je promijenio tvoje status nedavno.  U svakom slucaju dobrodosao u administraciju :).
Htio sam ti odvratiti malo paznju da trenutno imamo jos dva prijedloga za administratora sto treba da uvazi i tvoj glas (pogeldaj Wikipedia:Prijedlozi za upravnika).  Takodjer napravljeno je nekoliko promjena i na Wikipedia:Vrata zajednice i dodano je nekoliko novih pravilnika koje bi trebalo uglacati ili prevesti.  Nadam se da ces biti u mogucnosti da pomognes ili das prijedlog.  Pozdrav--Dado 02:04, 12 septembar 2005 (CEST)

Pozdrav Harač. Vidim da si aktivan posebno kada su u pitanju filozofi. A kako si također i administrator, zamolio bih te da prilikom prvog pominjanja imena u zagradi navedeš i izgovor na bosanskom tj. fonetski oblik ako znaš kako ide, jer prije 5000 članak nastojimo da uspostavimo standard na bs Wikipediji. A taj standard o pisanju imena je već ušao u listu standarda: Wikipedia:Jezički standardi na bosanskoj Wikipediji. Hvala unaprijed. Emir Kotromanić 22:53, 30 oktobar 2005 (CET)
da naravno zaboravio sam na to, prvom prilikom ću fonetisati --Harač 22:59, 30 oktobar 2005 (CET)
ako već imam zagrade u tekstu (godina rođenja, smrti i sl.) da li da otvaram još jednu zagradu za izgovor ili kako se to tačno radi?...pokušat ću to staviti unurat postojećih zagrada--Harač 23:03, 30 oktobar 2005 (CET)

::Mislim da to možeš uraditi prema svom izbor (nisam siguran za neki standard koji postoji u bosanskom jeziku za taj slučaj). Ali ja bih pisao po sljedećem obrascu: Naprimjer: Shakespeare (Šekspir), datum i mjesto rođenja - datum i mjesto smrti. Dakle, nakon zagrade s izgovorom, stavio bih zarez i naveo datume.Emir Kotromanić 23:11, 30 oktobar 2005 (CET)

:::Evo baš sam vidio kako si naveo za Karl Marxa. Mislim da je to bolje nego moj prijedlog. To bi mogao biti standard za taj slučaj. Dakle, nakon izgovora Karl Marks ide tačka-zarez, pa datumi, a sve u jednim zagradama. Emir Kotromanić 23:14, 30 oktobar 2005 (CET)

::::Harac, s obzirom da cu u narednih desetak dana manje biti aktivan na Wikipediji nego obicno, radi profesionalnih obaveza, pa ne mogu pratiti sve akitivnosti na Wikipediji (tebi prepustam stafetu :-), samo bih ti skrenuo paznju da u clancima o filmovima stoje dijelovi teksta ispisani velikim slovima npr. NAGRADA, a to se kosi sa standardom, jer se inace pisanje velikim slovima smatra na internetu kao deranje. Ako zelis da upozoris nekog korisnika na pisanje po standardu mozes mu na njegovu/njenu stranicu ostaviti poruku u obliku sablona koji smo kreirali za tu svrhu:  Dado takodjer vodi racuna o svemu ovom, ali vidim da je zauzet interfejsom, wikicitatim itd. pa ne bih da ga opterecujem. A nadam se da ce se uskoro pridruziti i najmladji administrator na Wikipediji Kal-El, njega nema odavno. Sretno...:) Emir Kotromanić 23:18, 1 novembar 2005 (CET)
ok... a za "nagradu" ću morati nešto skontati, jer ne znam kako drugačije da obilježavam...možda da upopće ne pišem nominacije? --Harač 18:22, 2 novembar 2005 (CET)

Zdravo, trenutno je posrijedi novo glasanje na clanku o Bosanskom Novom. Mozes li glasati za ime Bosanski Novi tako da se glasanje konacno moze zavrsiti. Pozdravi --EmirA 19:45, 13 novembar 2005 (CET)

Harač,
Kada prebacuješ interwiki linkove sa engleske wikipedije, nemoj zaboravit da dodaš interwiki link za članak na engleskoj wikipediji (jer, bezbeli, engleska wikipedija neće imati taj link dok bi mi trebali). Asim Led 19:00, 19 novembar 2005 (CET)
da li ima komanda ili moram pisati [[en:...

Zdravo Harač. Pošto vidim da si veliki filmofil, interesuje me koja je tvoja top lista filmova koju bi  preporučio drugim ljudima da pogledaju. I ja pravo volim filmove. Meni je lista otprilike ovakva, redoslijed nije toliko bitan:
*Memento
*Fight club
*Trilogija Prstenova
*Imperija sunca
*AI - vještačka inteligencija
*Star wars
*Sibirski berberin
*Posljednji kineski car
*Život je lijep
*Ekvilibrijum
--Emir Kotromanić 23:16, 28 novembar 2005 (CET)
Joj ne volim ove liste jer se nikada ne mogu opredijeliti, a dogodise da neke ne spomenem koji su dobri pravo, al' et, bez nekog reda, (svakako ih NE bih svakom preporučio)
*Mullholand drive (ili) Blue velvet misteriozne drame
*Being John Malkovich (ili) Memento boli mozak
*Bowling for Columbine (ili) Capturing Friedmans dokumentarni
*Requiem for a dream (ili) Sasvim lično (domaći :P) stil
*Adaptation (ili) Pulp Fiction scenarij
*Citizen Kane (ili) Kum klasik
*The silence of the lambs (ili) mystic river (ne mogu se sjetit ničeg drugog) gluma
*Sedam samuraja (ili) The Fellowship of the ring epski
*Primer (ili) 2001:S.O. (ima još...)SF
* ovo mjesto je rezervisano za one koje se nikad ne mogu da sjetim
--Harač 23:42, 28 novembar 2005 (CET)

::Mogu ti reć da je i meni dobar Mystic river, nije samo zato što su Šon Pen i Klint Istvud, al nekako čudna atmosfera, i sad osjetim neku jezu-čudan osjećaj- kad se sjetim tog filma. Svaka im čast zbog toga, to i jeste umijeće napraviti. Inače interesantna ti je lista pravo, iako nisam sve gledao gore navedene filmove, ali većinu jesam. Haj zdravo i hvala, uvijek volim da čujem ove top liste kod raje :) --Emir Kotromanić 00:03, 29 novembar 2005 (CET)
Ja ti više vučem prema art-filmovima. A mistična rijeka ima stvarno dobru atmosferu, čak kad razmislim mislim da je on trebao dobit oskara, al' sam navijao za ROTK iz čistog razloga što FOTR nije dobio... iako me je više pogodila M$B. Žao mi je što nisam pogledao starih domaćih filmova, čak ni Waltera (jesam daaavno al' to se ne broji). Imam predrasude prema tim filmovima, ono partizani-nacisti u sto varijacija --Harač 10:04, 29 novembar 2005 (CET)
U cemu grijesim? Ban 23:15, 3 decembar 2005 (CET)

nacionalizmu --Harač 23:19, 3 decembar 2005 (CET)

Pozdrav. Malo pitanje. Zašto mijenjaš izgled lirike na albumima? Mislim da je ljepše ovako VIDI, a primjetila sam da tako rade i na en-wiki. Zumbulka 22:18, 22 januar 2006 (CET)

Izvinjavam se. Mislio sam da je to greška jer nekada kada stavim samo rečenicu u red stvori se ta kocka koja zna biti ogromna (treba to provjeriti)...inače na eng. wiki ja nisam ni jednom naišao na liriku iako sam tražio, pa nisam siguran da li se pisanje kosi sa autorskim pravima? --Harač 23:18, 22 januar 2006 (CET)

Evo primjera LINK na en-wiki. Pošto vidim da tamo nisu reagovali zbog autorskih prava, mora da je onda ok pisati i liriku. A ta kocka se pojavljuje kad imaš uvučen red pri početku rečenice. Meni bolan oduze toliko vremena da svaki red uvučem na pjesmama, pored ispravki čćšžđ, i ti mi razbatali. :) Nema frke, ispravim ja to opet. Pozdrav Zumbulka 23:29, 22 januar 2006 (CET)

Ovaj članak su pisali balkanci a mi nemamo baš smisla za autorska prava lol, ali ako tamo nisu ispravili onda je uredu. Nisi morala ručno ispravljati već samo vratiti na prethodnu verziju (sorry u svakom slučaju) --Harač 23:31, 22 januar 2006 (CET)

Ne bih se složio. Ibn Ružd i Ibn Sina, mada Aristotelovi sljedbenici, ovaj potonji čak preko platonizma, ne bi došli pod udar Tome Akvinca i Augustina da su bili utemeljeni u platonizmu. Averoesovo doba i univerzalije koje pokušavaju pomiriti kršćanske dogme i Aristotelove spekulacije  su u nečem i korespondentne pojave jednom dijelu skolastike (XII. st. Peirre Abelrard, Andelmo Canterburyjski i Roscelin de Campiègne), ali je skolastičarsko stavljanje filozofije u službu religije od strane kršćanske daleko od toga da ugura Ibn Rushdov raskošni filozofijski dar u okljaštrenu religijsku dogmu. Slažem se da je nužno arapske filozofe staviti u generalni filozofski niz, jer onamo vrijednošću pripadaju, ali se ne slažem da se na njih aplicira eurocentrični i primarno kršćanski filozofijsko-teologijski kruti obrazac. Ibn Rushdu nikad ne bi palo na pamet da rspravlja pitanje : Koliko đavola (šejtana) može stati na vrh igle.
P.S. Oprosti ako ti nisi autor teksta o ibn Ruždu.
--Mitras 23:27, 5 februar 2006 (CET)

da ja sam napisao članak o Rušdu kao i o većini drugih filozofa. Taj članak je dosta koncizan i ne ulazi u neke detaljnije analize njegovog rada tipa pisanja o tome kako je on u svojih 38 komentara o Aristotelu radio na tome da ga spasi od neoplatonističkih i religijskih primjesa ect. Nigdje u članku on nije nazvan skolastikom - skolastika je svakako srednjovjekovna kršćanska misao pa tako jednog arapa svrstavati među njih, samo zato što je imao kontakta sa Aristotelovim djelom je lapsus calami vjerovatno sa moje strane. Primijetio sam da sam sve aparske mislioce stavio pod "skolastici" što je greška, pa sam to pokušao promijeniti. U svakom slučaju zamolio bih tebe ili bilo koga drugog da ispravlja sve moguće greške bile one logičke ili drugačije, enciklopedija ove vrste svakako daje tu mogućnost. --Harač 17:36, 6 februar 2006 (CET)

Na Wikipediji je u toku akcija rješavanja statusa slika sa nejasnim ili pogrešnim označenim pravnim statusom.
Molimo vas da sve slike koje ste poslali, a na kojima nije označena licenca, označite odgovorajućom, vodeći računa da ona odgovara pravnom statusu slike - pogledajte spisak šablona za licence.
Kada označavate slike, povedite računa da osim licence obavezno stavite i link (URL) ka stranici odakle je preuzeta slika; ako je slika skenirana, navedite naslov i autora publikacije i ISBN broj ako znate; ako ste vi autor, navedite to kao izvor (napomena: kod snimaka ekrana i skeniranih slika vi niste autor slike). Ako smatrate da slika ispunjava uslove za poštenu upotrebu koji su navedeni na oznaci za licencu, navedite i obrazloženje za tu poštenu upotrebu.
Spisak slika koje ste poslali, a koje nemaju šablon za licencu, možete vidjeti &grouped= ovdje. Ako u sljedećih dvije sedmice ne riješite licence sa slikama, toga će se prihvatiti zainteresovani korisnici, ili će se slike obrisati.
Napomena: Slike koje po završetku akcije sređivanja ne budu imale jasno regulisan pravni status biće obrisane!
 --Emx 15:59, 12 novembar 2006 (CET)

Molim te glasaj ovdje za dva prijedloga za CheckUser-e --Kal-El 15:42, 13 juni 2007 (CEST)

Please change my name from Edmundkh to EdmundEzekielMahmudIsa, and then leave me a message in English Wikipedia. Thank you! --Edmundkh 10:15, 18 august 2007 (CEST)

--Hpandza 01:40, 17 maj 2010 (CEST)

Kako   premjestiti članak hernije u kategoriju hirurgija

Pozdrav Harač,
već godinama pokušavam da uređujem bosanski Wikiquote i Wikipediu (često kao neprijavljen) ali kako je i tebi samom već vjerovatno poznato da korisnik Anthoni već godinama uklanja sadržaj sa bosanske Wikipedia i Wikiquote a koji se ne dopada njegovom prohrvatskom i prokomunističkom pogledu na stvari. Iz tog razloga po Wikipediji se može naći različitih neistina. Iz istog razloga je blokiran i administrator BosnianGoldenLilly ili slično koji je izgubio svoju administratorsku poziciju prije par godina.
Ako otvoriš stranice Ivo Andrić, Josip Broz Tito i Mustafa Busuladžić vidjet ćeš koliko puta je puta obrisao citate bez ikakvog pojašnjenja a da ne govorim šta se dešavalo na Wikipediji gdje je brisao sve što ima veze sa Bosnom a što se ne uklapa u njegov rezon.
Ja ne želim ovdje da ubacujem nešto svoje ali želim da svaki citat ravnopravno ostane na Wikipediji kao univerzalnoj wikipediji, pa makar se i sam ne slagao sa tim. Ja niti jedan citat dotičnog nisam poništio iako smatram da su isti citati nategnuti baš iz te ravnopravnosti da to ne bude jednoumno obojeno.
Ja te ovim putem molim da vidiš šta možemo uraditi po ovom pitanju:
Vaše korisničko ime ili IP-adresa je blokirana.
Blokiranje je obavio korisnik Ajraddatz. Navedeni razlog je Non-productive editing.
* Početak blokade: 03:12, 20 mart 2024
* Kraj blokade: trajno
* Blokirani korisnik: Bošnjačina
kao i dotičnih stranica.
Ne smeta meni i da ostanem kolateralna šteta ako će se te stranice vratiti u normalu, iako ova blokada nije fer. 2A02:27B0:4C05:E660:4524:8DB4:F195:4FFD 16:51, 21 mart 2024 (CET)


Razgovor s korisnikom:Emir Kotromanić

Vidim da si prepravio moju izmjenu o Aleksi Šantiću kao o bosansko-hercegovačkom pjesniku srpskog porijekla. U redu je to što je bosansko-hercegovački (to mu je bila domovina) ali on je bio Srbin a ne samo srpskog porijekla, htjeli to mi ili ne. Kad kažeš da je srpskog porijekla ispada kao da je bio nešto drugo, ali srpskog porijekla. Ali pazi npr. ovo - pjesma "Seoba" iz 1902:
I to je samo jedan primjer. Dakle treba napisati ili da je bio Srbin, ili da je bio srpski pjesnik, a ovako zavarava čitaoca i daje mu neku sliku koja nije u poklapanju sa stvarnošću. Poz --77.46.190.27 00:24, 14 septembar 2008 (CEST)

Pozdrav Emire. Nebi bilo loše zatvoriti taj članak jer Korisnik:Wustefuchs je i od mene i od Cere opomenut. Ja sam par puta vraćo al pravo da ti kažem dosadilo mi :-), al´ kad već nemogu puno pisati zbog ruke onda se bar tako zabavljam :-). --Seha 20:05, 6 novembar 2008 (CET)

Što obrisa članak Štivor? Sada se ne mogu sjetiti sadržaja na vašoj enciklopediji, ali vidim da na italijanskoj postoji članak. Dakle mogao bi i ovdje postojati, al uz određeni trud. Pozdrav
Moja korisnička stranica na engleskoj Wikipediji

Ja upravo postavi glasanje za neaktivne admine i birokrate. Pogledaj na čaršiji pod CheckUser. Imaš li interes malo više raditi ili ti ne trebaju prava više? --Amir pitaj 00:02, 29 septembar 2009 (CEST)

OK vidio sam :) Treba li ti i birokrata ili je dosta admin? --Amir pitaj 00:04, 29 septembar 2009 (CEST)

:Nista se nije izmjenilo, ok sklonicu i ono drugo. --Amir pitaj 00:08, 29 septembar 2009 (CEST)

::I od mene srdačna dobrodošlica nazad. Pravo nam je falio neko iz stare garde (Vi, Zumbulka, Emx,... da ne nabrajam). --CER@ (ask) 08:06, 29 septembar 2009 (CEST)

:::Hvala lijepo! Emir Kotromanić 21:18, 29 septembar 2009 (CEST)

:::Emire, onaj Ugrofin s kojim raspravljaš o hrvatskom Livnu,  nisam ja, tj. on nije Tomislav Dretar. Tomislav Dretar je izbačen iz škole zbog lažne optužbe i na njoj zasnovane odluke gospodina Cerminatora. Prema svecu i tropar. Lijepi pozdravi iz briselskog predgrađa,--94.108.157.29 21:13, 4 februar 2010 (CET) Tomislav Dretar. A čekaj da vidim, možda je i promijenio odluku, da vidim imam li još dužnost lutati po bespućima po milosti Njihovoj.

Možeš li glasati na  Slici sedmice, treba nam bar tri glasa. Ado 18:34, 4 oktobar 2009 (CEST)

Vidi Razgovor:Armenija. Pozdrav Toni 21:55, 28 april 2010 (CEST)

Da li administratori na bh vikipediji prate statisticke podatke o broju aktivnih korisnika tokom poslednjih nekoliko godina, i ako pratite, da li ste vršili poređenja tog broja sa na primer brojem ljudi koji imaju pristup internetu u bih. Podaci koje sam ja gledao ovde ukazuju da broj veoma aktivnih korisnika znacajno pada, a broj aktivnih stagnira poslednjih godina. Imajuci u vidu pretpostavljeni dramatican rast broja ljudi koji imaju pristup internetu u bih poslednjih godina verovatno sve manji procenat ljudi koji imaju pristup internetu i aktivni su na vikipediji. Ako sam u pravu, sta mislis zasto je to tako i da li preduzimate nesto da se takva situacija promeni? --Antidiskriminator 00:14, 8 maj 2010 (CEST)

Kad vec prepravljas: gdje kod nas postoje dupli suglasnici osim kod stranih rjeci? --WizardOfOz talk 22:35, 6 septembar 2010 (CEST)

:Gdje god je potrebno naglasit suglasnik. Pretežno riječi iz vjerskog domena. Ta se pojava zove udvojeni suglasnici. Imaš cijelo poglavlje o tome u Pravopisu. Nažalost nikad nisam stigao završit ove stranice koje se tiču standardizacije jezika, ali ću nastojat da malo pomalo dopunjavam.Emir Kotromanić 22:41, 6 septembar 2010 (CEST)

::Prvi put cujem. Mozda dodas i taj pasus negdje, jer ja inace brisem duple suglasnike. --WizardOfOz talk 22:44, 6 septembar 2010 (CEST)

:::Ne bi trebao da brišeš, jer je to neispravno prema važećem Pravopisu bosanskog jezika. Kad je Wikipedia bila tek u začetku tamo 2004, sjećam se da smo se lomili i dan i noć nas nekoliko da se zadrži jezički standard, pošto je bio veliki udar da se Wiki na bs ugasi, pisane su peticije, razne inicijative sa susjednih Wikipedia na Meti, uz razne "argumente" da nemamo standard itd. Svako bi trebao da pročita barem elementarne stvari iz Pravopisa prije nego krene sa radom. Kad mi bude pravopis pri ruci, napisaću doslovno pravilo i za taj dio.Emir Kotromanić 22:49, 6 septembar 2010 (CEST)

::::OK hvala. --WizardOfOz talk 22:51, 6 septembar 2010 (CEST)

Podaci koje sam ja korigirao u clanku su sa sudskog akta iz Haga (o broju zrtava i sl. iz slucaja Cerkez/Kordic) te bi se mogli smatrati tacnim. Sto se tice naziva, "masakar", ili nesto slicno, bi trebalo ostaviti, jer se radi dijelom o civilnom stanovnistvu. U clanku se preneseni podaci o broju civilnih i vojnih zrtava iz gore navedene presude. Inace, clanke ne bi trebali jednostrano brisati, bez suglasnosti zajednice. Kako hr.wiki nije referenca, tako nije ni en.wiki, mada ne zbog politiziranosti teme, nego zbog pravila wiki. Toni 15:46, 20 januar 2011 (CET)

Hi, I would like to ask to be renamed from user:Juan de Vojníkov to user:Juandev. The reason is the previous one is to personal and internationaly difficult. Many thx.--Juan de Vojníkov 11:10, 11 juli 2011 (CEST)

U toku je glasanje za uklanjanje prava neaktivnim administratora. Molim za glas i komentare na čaršiji. -- Edin(r) 14:20, 3 maj 2013 (CEST)

Glasanje i komentari za neaktivne administratore

Hi, sorry for writing in English. I'm writing to ask you, as a bureaucrat of this wiki, to translate and review the notification that will be sent to all users, also on this wiki, who will be forced to change their user name on May 27 and will probably need your help with renames.
You may also want to help with the pages m:Rename practices and m:Global rename policy.
Thank you, Nemo 14:56, 3 maj 2013 (CEST)

[[m:Special:MyLanguage/Single User Login finalisation announcement|Forced user renames coming soon for SUL]]

Na osnovu odluke zajednice o oduzimanju administratorskih prava, a zbog neaktivnosti u administratorskim poslovima, Vama je oduzeto administratorsko pravo. Ukoliko želite to pravo ponovo, nakon aktiviranja, glasanjem zajednice će Vam se to pravo dodijeliti. U svakom ste slučaju dobrodošli na wikipediju. Pozdrav! --AnToni(razgovor) 12:11, 8 juli 2013 (CEST)

Poštovani,
Smatram da je apsurd da tek tako smatrate da treba uklanjati posebni članak o Republici BiH. Trenutno o Republici BiH ne postoji ništa ili gotovo ništa, a njene zastave i pojedinosti o formiranju RBiH nema ni na vidiku u trenutnom članku BiH. Prilično je zbunjujuće kada prilikom pretrage skočite sa SFRJ u Daytonsku BiH (nelogično zar ne?). U svakom slučaju namjeravam napisati članak o RBiH, na koji će se dalje nastavljati članak o BiH nakon 1995, jer je katastrofalno da na bs wikipediji nema detaljnijeg članka o RBiH. Nadam se da budući članak sa izvorima neće biti nepažnjom izbrisan.
--Alen Mahovic (razgovor) 01:02, 11 oktobar 2013 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Emir Kotromanić


Razgovor:Ćirilica

Za Emira Arvena: Ono  "bugarski i srpski i bosanski," ne stoji džaba tako napisano. Naglašava da samo bosanski i stpski jezik koriste oba ova pisma. --Ninja 02:06, 31 jan 2005 (CET)
OK...mozda se moglo smislenije napisati, da se ne dupla veznik "i", mozda je moglo stajati>
bugarski te srpski i bosanski koji...Emir Arven 02:47, 31 jan 2005 (CET)

:Ispravljeno. --Ninja 04:27, 31 jan 2005 (CET)
??
Ja ne znam koji je izvor tvrdnje da su u bosanskom ravnopravne latinica i ćirilica. U Pravopisu bosanskoga jezika, pise samo da oba pisma jesu u upotrebi i da iako se latinica više koristi, treba poznavati i ćirilicu. Nigdje ni riječi o ravnopravnosti. A pravopis je taj kojim se određuje pismo. Praksa pokazuje gotovo 100% upotrebu latinice kod Bošnjaka. --Ugrofin 19:41, 23 oktobar 2006 (CEST)
Ugrofin, jel može citirati dio iz Pravopisa bosanskog jezika o pismima, na samom početku? Emir Kotromanić 19:50, 23 oktobar 2006 (CEST)
1.U bosanskome jeziku danas se koriste dva pisma: latinica i ćirilica.
ali se dodaje:
7. Iako se u bosanskome jeziku latinica upotrebljava znatno češće, potrebno je poznavati i ćirilicu, kojom je pisan ili tiskan dio našega jezičkog naslijeđa.

Ako ćemo ozbiljno, jezičko naslijeđe je glup razlog u ozbiljnom kontekstu kao što to treba da bude Pravopis, jer je dovoljno sve to naslijeđe transliterirati u modernu latinicu i kraj priče. Ne čitamo knjige iz muzeja, već proizvode moderne štamparije. Jedini razlog za korištenje ćirilice ovih dana jesu aktuelni tekstovi na ćirilici (a isto bih rekao i za latinicu svima onima koji bi je najradije ukinuli). Bilo bi me sramota otići u Beograd, savršeno se sporazumijevati, a ne biti u stanju da pročitam novine ili knjigu samo zato što je štamparija izabrala ćirilicu umjesto latinice, i to pritiskom na dugme u transliteratoru. PointDread 18:32, 27 juli 2008 (CEST)
Pravopis priznaje dominaciju latinice ( ne osporava je ) ali sugerira da treba poznavati i ćirilicu ( zbog historijskog naslijeđa). Dakle, kaže se: potrebno je a ne: mora se poznavati. Iz ovoga je jasno da ni o kakvoj ravnopravnosti ne može biti govora. Također treba imati na umu vrijeme u kojem je nastajao pravopis, koji zasigurno nije posljednji. Lip pozdrav! --Ugrofin 20:00, 23 oktobar 2006 (CEST)

:Ovdje se pojam ravnopravnosti ne odnosi na frekvenciju korištenja, tada bi se upotrijebila riječ jednakost, ovdje se ravnopravnost odnosi na status pisma, a to je da govornik bosanskog jezik može koristiti ćirilicu ukoliko to želi. Evo primjer, oficijelna stranica grada sarajeva, u gornjem desnom uglu, bosasnki jezik je ispisan ćirilicom. http://www.sarajevo.ba Emir Kotromanić 20:09, 23 oktobar 2006 (CEST)
Ja opet mislim da je to bilo solomonsko rješenje u vremenu u kom je pisan pravopis. Gramatika bosanskoga jezika iz 1890 polazi samo od latinice.
Pismo kojim je vršena stogodišnja (ne)kulturna agresija na naš narod, kojim je rušen i zagađivan naš jezik, nikad neće proći kao ravnopravan. Ovdje dakako imam u vidu Vukovu reformiranu srpsku ćirilicu. Nepobitno je da su u Bošnjaka koristila ćirilica, ona bosanska. Ja je i sad koristim, ponosan na svoje pismo. Ništa nemam protiv bosanske ćirilice, pa ako treba da uradimo i reformiranu bosansku ćirilicu. Ali srpska, Vukova ćirilica nikad neće biti dio moje tradicije niti kulture niti historije. Tu nikakvi pravopisi, ni sve sile zemaljske neće ništa promijeniti. S poštovanjem i uz lipe pozdrave i selame! --Ugrofin 20:28, 23 oktobar 2006 (CEST)

Ja sam uvijek za racionalna rješenja. Onaj ko voli nek izvoli. Ja se ne želim odreći ćirilice jer je smatram svojim historijskim naslijeđem, bez obzira na sve zloupotrebe od strane srpskih nacionalista, sve anahronizme kojima pokušavaju objasniti svoje komplekse itd. Uostalom ćirilica nije produkt srpstva...Emir Kotromanić 20:38, 23 oktobar 2006 (CEST)
Dabome da ćirilica nije srpski produkt, ali Vukova reformirana ćirilica jeste. Stoga: za ćirilicu! Ali bosansku! Ako je neko lijen da je nauči, to je druga stvar. To što mi nemamo norme za našu ćirilicu, ne opravdava nas da uzimamo srpsku, pa je još proglašavamo svojim historijskim i kulturnim naslijeđem - što ona nije, niti će biti. Molio bi sve relevantne faktore, sve akademske građane i intelektualce u Bošnjaka, i ovdje na Wikipediji i drugdje: ne namećite nam srpsku ćirilicu. Ona nije bošnjačka, ona nama ne treba, ona je nama nametnuta. Tim činom se samo stvara razdor u našem malom narodu. Ako je neko željan ćirilice, dajte napravimo reformu bosanske ćirilice. Nikad nije kasno! A najbolje da (bosanska) ćirilica kao i arebica ostane dio naše kulture i historije, naše prošlosti. A srpska ćirilica nek se koristi kod Srba.  --Ugrofin 20:52, 23 oktobar 2006 (CEST)

:Nije dobro miješati kruške i jabuke, pa tako ni politiku sa naukom. Bilo koje pismo, pa tako i ćirilica koja nije ništa manje bosanska nego što je srpska, ima svrhu da prije svega olakša komunikaciju. Velika prednost jednog naroda jeste korištenje više pisama, pogotovo za Bošnjake, pa čak i Hrvate u Bosni, koji žive u takvom okruženju u kojima moraju znati uvijek više od svojih susjeda koji im nisu bili naklonjeni u prošlosti. Svaki Bošnjak mora znati i ćirilicu i latinicu, a dobro bi bilo da zna što bolje i harfove, kao što se do sada učilo u mejtefima. Bosančica može s druge strane imati sad za sad samo historijsku ulogu, a već je vraćena u život, ali kao zgodan grafički detalj. Napravljen je i font za bosančicu, ali kao što je poznatu bosančica nema sva slova koja se koriste u bosanskom jeziku jer je to bilo pismo arhaičnog bosanskog jezika. Emir Kotromanić 22:38, 24 oktobar 2006 (CEST)
Sta ste ludi,cirilica je nasa isto ko i latinica.Ako ista cirilica ima slavensko porijeklo(kao i porijeklo bosnjackog naroda,a latinica je rimsko pismo) ---12345---
Please add interwiki :zh-classical:西里爾字母 thanks
Kasno se uključujem u ovu ne samo interesantnu, več i posebno korisnu temu za raspravu. Prije nekih pet godina sam završio jednu od mojih "studija evropskih enciklopedija na temu Bosna - Bošnjaci" i predao materijal za štampanje (Amir Brka - Tešanj), ali do ostvarenja nikada nije došlo. Naime, shvatajući več 70-tih, da se "nešto iza brda valja", počeo sam da rovim po enciklopediji, prvo njemačkoj (Univerzitet Konstanz), a poslije sve dalje po evropskim, meni dostupnim primjercima. Na kraju sam prekopirao 72 evropske enciklopedije, (od prve - M. Diderot 1751 do poslednjeg "Brockhausa") to jeste njihove stranice i članke koji su pominjali ili obrađivali Bosnu, prepisao i dobrim dijelom napravio prijevode bitnih isječaka sa kratkim komentarima. Danas sam u Uppsali, izbjeglica slućajno, ali ne i slućajno na Skandinaviji. Na Bosanskoj Vikipediji sam nekoliko puta ispočetka vjerovatno (dobronamjerno) i pretjerivao  u mojim težnjama da ukažem na neke nedostatke, propuste i skoro apsurdne termine u viki-člancima koji opisuju Bosnu, njenu historiju, kulturu, stanje i zbivanje itd., ali sam vremenom posustao i pomirio se s tim da nam je suđeno da još dugo slijedimo pogrešne signale i tragove, u pustim (čisto kurtoaznim) nastojanjima da ispoštujemo ono što je "zvanično na snazi", makar to bilo i svjesno izdavanje osnovnih etičkih principa spisateljstva.
Problem bosančice u odnosu na "ćirilicu" (Brockhaus:- Ćirilica - pismo nepoznatog porijekla...) sam isto tako htjeo predstaviti na ovoj vikipediji u jednom zanimljivom članku (Srebrena Biblija - Codex argenteus), ipak do toga nije došlo, zašto, ne znam, iako sam bio uradio prijevod sa švedske i sa njemačke vikipedije i to naglasio kao izvor podataka, ali..... Ovdje ću završiti jednim za nas posebno važnim historijskim podatkom - dokumentovanim: Prvi alfabet koji se može nazvati "ćirilicom" stvorio je gotski biskup Wulfila (lat. Ulfilas 311-383) da bi na to pismo, ali gotski govor napravio prvi u historiji poznat (prije Jeronimove vulgate) prijevod biblijskih tekstova (četiri evangeliuma) sa starogrčkog pisma i govora. Uporednu tabelu gotskog, runa i bosančice sam po prvi pu objavio u dijaspori (Bosanske Novine - Kopenhagen 1996), ali o tom, po tom...Zato mislim da je gospodin ugrofin apsolutno u pravu - mi Bošnjaci imamo svoju, bosansku "ćirilicu", u svakom slućaju mnogo stariju njenu (gotsku) bazu u bosančici! --83.253.31.118 10:14, 23 decembar 2007 (CET)Agić Nurija - Uppsala/S

Zahtjevam da mi neko od administratora otključa ovaj članak radi mijenjanja istog. Hvala! --Munja (talk) 01:51, 26 mart 2015 (CET)
 --C3r4r2d2 07:33, 26 mart 2015 (CET)

Ako se politickim proglasom obznani da hrvatski jezik, od danas ne koristi ćirilicom, onda treba napisati primjedbu da se do danas koristila ćirilica. Wiki nije glasilo političkih plitkih sfera, nego enciklopedija, u kojoj se zakonom ne mijenja istorija i prošlost!--AnToni(R) 15:09, 20 mart 2022 (CET)

Naravno, može se staviti napomena vezana za ranije stanje. Ali od stjecanja nezavisnosti hrvatski zvanično ima samo latinicu. – KWiki (razgovor) 15:15, 20 mart 2022 (CET)


Razgovor:Bosanska crkva

Izbrisao sam (tko želi, neka vrati) jer zauzima prostor bez veze. No, šege radi: evo pravih bizonizama- jesam li ti rekao, tuljane zvekasti, da su "bogumile" izumili Hrvati ? Evo jedne potvrde, i to s Web stranice bizona sličnoga kalibra, samo velikosrpskog: http://members.tripod.com/cafehome/mitovi.htm
Bogumili
"Bogumile” je u nauku na velika vrata uveo Franjo Rački (1828, Fuzine kod Rijeke - 1894) 1869. U ono doba smjela hipoteza (niko sebe nikad na Zapadnom Balkanu nije nazvao bogumilom), i podrzana raznim argumentima, pokazala se netacnom i neadekvatnom. Sam termin "bogumili” nije poznat ni u izvorima ni u tradiciji (Đorđe Ćapin -"Mit o bogumilima") Ipak, politicki je zloupotrebljavana u zadnjoj deceniji. Najtvrdje pristalice teze o "herezi" i "bogumilima" su "nacionalisticki" hrvatski istoricari poput Ive Pilara i ustase Dominika Mandica, a u novije vrijeme akademik Franjo Sanjek. Ostali koji podrzavaju tu tezu su isto Hrvati- Miroslav Brandt, Jaroslav Sidak. Bogumilstvo je ideoloski "promovisao" i "popularizovao" takodje hrvatski pisac Miroslav Krleza. Centralna teza moderne inostrane istoriografije koja se bavi temom je da se ne radi o heretickoj, nego teoloski i po uredjenju "zaostaloj" crkvi ocigledno istocno-pravoslavnog kruga koja je poznavala obicaj krsne slave -narocitog obiljezja srpskoga naroda jer je samo Srbi slave. Neizostavna su i djela Petranovica i ponovno štampana knjiga Dr Vase Glušca "Istina o bogomilima" (prvo izdanje Beograd 1941., dovršeno 1945.) sa briljantnim pogovorom Đorđa J. Janića, 1992.
Prostor ne dozvoljava polemisanje sa svim postavkama mita o "bogumilima", ali i najpovršniji uvid u osnovne teze čini ih neodbranjivim. Tzv. "bogumila" ili bilo koje značajnije i uticajnije jeretičke grupe u srednjevjekovnoj Bosni i Hercegovini jednostavno nikada nije bilo. Od prvih pomena u izvorima do pada pod Turke krajem XV vijeka (a i mnogo kasnije, dok islamizacija nije uzela jačeg maha), Bosna je bila čisto srpska i pravoslavna država. Bila je toliko izazivački pravoslavna na vratima Zapada, da je protiv nje vođeno više krstaških ratova (npr.1221-1222.), u kojima su daleki preci današnjih krvoloka, kao ugarske sluge, činili nad bosanskim Srbima iste onakve zločine kakve njihovi potomci čine danas.
Primanje papskih legata, formalno priznavanje pape, dozvoljavanje širenja nekih zapadnih monaških redova i sl. bilo je samo diplomatsko taktiziranje, koje nije imalo nikakvog uticaja na unutrašnji vjerski život zemlje. To potvrđuju upravo latinski izvori, koji su prepuni najpogrdnijih kvalifikacija o stanovništvu i vladarima Bosne. Po njima, stanovnici Bosne su "jeretici", "maniheji", "patareni", a njihova zemlja rasadnik svih mogućih zala i jeresi, kao uostalom i ostale pravoslavne zemlje. Za Rimokatoličku crkvu toga doba jeretik je svaki hrišćanin, dakle i pravoslavni, i prije svega pravoslavni, koji ne priznaje apsolutnu vlast pape, rimokatoličke dogme i latinski obred. (Do danas je taj stav znatno ublažen). Sam termin "patareni", "paterini", kojim se najčešće označavaju stanovnici Bosne, označava one koji uče da Duh Sveti ishodi od Oca (ex Patre), dakle pravoslavne, za razliku od rimokatolika koji uče da ishodi od Oca i Sina (ex Patre Filioque). Vladari u svojim poveljama stanovnike svoje zemlje izričito nazivaju Srbima, a jezik srpskim (povelje bana Matije Ninoslava Dubrovniku). Većina povelja počinje znakom krsta i pominjanjem Svete Trojice. Znak krsta, koji izmišljeni "bogumili" navodno preziru, postoji na većini grobova pod stećcima. Nasuprot laži o "bogumilima" koji nisu imali vjerskih objekata, stoje ostaci mnoštva srednjevjekovnih crkava sa pravoslavnim oltarima okrenutim istoku, isto kao i u ostalim srpskim zemljama.
Ogromna većina grobalja pod stećcima je orijentisana pravoslavno (istok-zapad, sa glavom na zapadu). Kartiranjem malobrojnih nekropola orijentisanih sjever-jug u rubnim područjima, jednom će se više saznati o katoličenju Srba i najranijim korijenima današnjih "Hrvata" u Bosni, Hercegovini i Primorju. Ogromna većina stećaka je smještena pored pravoslavnih crkava (uključujući ruševine i crkve koje su kasnije preoteli rimokatolici). Stećci su karakteristika srpskog dinarskog prostora (Lika – Skadarsko jezero i Jadranska obala – Pakrac). Nema stećaka van srpskog etničkog prostora, niti stećaka unutar njega za koje se može dokazati da ne pripadaju Srbima.
Sve vijesti o Bosni turskog perioda govore o pravoslavnim Srbima. Ne postoji nikakav dokaz (a takav događaj bi morao ostaviti traga) o masovnom prelaženju velikog broja ljudi u islam za kratko vrijeme. Iz turske Bosne u susjedne zemlje nije izbjegao nijedan jedini jeretik ni bogumil, već uvijek i jedino pravoslavni Srbi. Sve dokaze o pravovjernosti Srba srednjevjekovne Bosne teško je ukratko i nabrojiti. Nasuprot njima postoje samo izmišljotine i konstrukcije koje nije moguće ozbiljno uzeti u obzir.
Vremenski raspored zabilježenih "djedova" kako narod u južnoj Srbiji i sada naziva episkopa (Svetislav Davidović, "Srpska pravoslavna crkva u Bosni i Hercegovini od 960. do 1930. godine" -nazivi koji često odgovaraju značenju riječi grčko-vizantijske crkve):
Rastudije (o. 1228-1230);
Radoje (o. 1230-1244);
Radovan I (o. 1244-1258);
Radovan II (o. 1258-1272);
Hlapoje (o. 1272-1286);
Dragost (o. 1286-1300);
Povrzen (o. 1300-1314);
Radoslav I (o. 1314-1328);
Radoslav II (o. 1328-1342);
Miroslav (o. 1342-1356);
Boleslav (o. 1356-1370);
Ratko I (o. 1370-1393-X);
Mir Harven 20:27, 8 feb 2005 (CET)
oprosti nisam razumio tvoje uvodne riječi; koju ti tezu podržavaš o bogumilima (ukratko života ti!)

Polako, kasnije, to je složena tema. Zahtijeva korektan i polivalentan pristup, a ne propagandistički. Napisat ćemo različite stavove kasnije, a za sad je najbolje da ostane ovaj kostur s en wiki Mir Harven 23:09, 8 feb 2005 (CET)

:::Kome ti prosipaš šuplju priču. Eto pišeš onaj jadni članak o bosanskom jeziku, a crko bi da ne spomeneš hrvatski jezik. Providan si ko staklo. Bijednik bio, bijednik osto. Samo tokmak ostaje uporan do kraja, i pored toga što nije dobrodošao na ovu wikipediju. Koji ti je klinac, da dolaziš na bosansku wiki. Eno ti krvatska pa prosipaj šuplju, o objektivnom pristupu, kako se radi o sveopćoj uroti protiv ugroženih krvata?! Zar to nije "propagandistički" ili kako se na novokrvatskom kaže "promidžbenistički" pristup? Negiraš bosanske autore? I šta imaš od toga. Svi ovi članci će se promjeniti kad-tad. Ono što moraš znati, a što je surova istina, je da nakon što ste izvršili agresiju na BiH, pokušavajući je podijeliti sa Srbima, u očima Bošnjaka ste postali najveći licemjeri. Nama se gadite. Vaša propaganda tokom rata sa Smiljkom Šagoljem na čelu, ravna je onoj propagandi u NDH, kada ste bili dio Hitlerovog poretka. A vaši historičari su najveći falsifikatori ubjedljivo. Samo debil može da tvrdi, da je Stari most, bio legalni vojni cilj? Čuješ li se bijedo? Legalni vojni cilj? Da li su i sve one porušene džamije bile legalni vojni cilj? Tako i Srbi tvrde za Markale! A vi ste sigurno gori od Srba! Za vas su Cigani gospoda!Emir Arven 01:34, 9 feb 2005 (CET)

Ti klinac-kuš.Mir Harven 09:41, 9 feb 2005 (CET)
Srbi ne tvrde da su Markale bile legalan vojni cilj. Srbi tvrde, a to su i dokazala sva medjunarodna vestacenja da oni nisu odgovorni za bombardovanje pijace. Granata je naime dosla sa polozaja koje nisu drzali Srbi. Do skoro je najcesca teza medjunarodnih eksperata bila da su muslimani sami bombardovali pijacu, da bi okrivili Srbe (ocigledno im je to uspelo), a dokaz u prilog toj tezi je da odmah posle pada granate, muslimanska vojska nije dozvoljavala snimanje (dok su dovezli dodatne ranjenike (o cemu postoje opsirni dokazi)), a onda odjednom pozivaju novinare da snimaju. Ovom recenicom ne zelim da iskazem nepostovanje prema zrtvama granatiranja, a svaki covek zdravog razuma i sa trunkom objektivnosti moze i sam da zakljuci da na lokaciji kao sto je pijaca jednostavno ne moze da bude toliko mrtvih od takve eksplozije.
Nedavno se pojavila i teza da su Hrvati bombardovali pijacu, jer je polozaj ispaljivanja projektila bio negde izmedju muslimanskih i Hrvatskih polozaja. Bilo kako bilo, nema govora o srpskom ucescu u tom incidentu!

:::Ovo što si napisao je bijedno, jadno i patetično! Šta je sa masakrom u ulici Vase Miskina? Šta je sa masakrom u redu za hljeb? Šta je sa masakrom ispred pošte? Šta je sa masakrom na Trgu heroja? Šta je sa masakrom na Alipašinom kada je šesterro djece izmasakrirano? Šta je sa masakrom na Dobrinji? Šta je sa Vijećnicom? Šta je sa porodilištem? Haški sud je prihvatio ekspertizu da je sa srpskih polažaja ispaljena granata!!! Granata je proizvedena u Srbiji!Nemoj lagati da su svi međunarodni faktori dokazali da smo mi sami sebe granatirali. Niko ozbiljan ne uzima bolesnu propagantu za ozbiljno.Vaši bolesni socio-psihopate su tvrdili da su na Markale dovlačena tijela kako bi se postigao scenski efekat. Tvrdili su za 8 hiljada poklanih Srebreničana da su izvršili kolektivno samoubistvo. Tvrdili su da je Alija srpsku nejač bacao lavovima u Pionirskoj dolini! Onda su prekopavali grobove iz II svjetskog rata, da bi navodno pronašli masovnu grobnicu! Vi ste bolesni u glavu! Da li znaš da je samo u Prijedorsko općini preko 50 masovnih grobnica Bošnjaka i Hrvata! Nemam namjeru raspravljati za civilizacijskim otpadom!Emir Arven 11:12, 9 feb 2005 (CET)

Ma neee...Otkud vi. Pa zna se da ste bili prava nevinašca, maltene odojčad. Kako vas samo izdajnički napadoše ustaše i mudžahedini, zverski iskeženih zuba i stisnutih usnica iz kojih se, ipak, cedila srpska krv konačno doklanih žrtava iz Jasenovca koji se broj popet na 5 meleona. Naučno su srpski balističari utvrdili da je granata ispaljena iz trezora u kojemu je Alija skrivao svoje dragoceno dupence, a da su belosvecki mediji tipa CIJE odma to pripisali golorukom srpskom narodu koji je samo branio svoja vekovna spaljena ognjišta. Mir Harven 09:41, 9 feb 2005 (CET)
e pa ovo što je napisano o markalama me je stvarno razočaralo...stvarno, hej pa ja kad sam došao u sarajevo poslije rata (ja sam iz tuzle) bio sam tamo gdje su ljude gađali valjda kod su hljeb uzimali tamo negdje prema katedralli, nebitno priđe nam jedna žena (ja sam bio sa majkom) i reče nam "ONI SU MAMI SEBE GAĐALI", hej u centru grada još zo nisu bile markale več drugo mjesto... žena je prišla i to rekla, i onda je jednostavno otišla. to nikad' neču zaboravit... uostalom kažeš da armija BH nije dala da se snima, ne znam ništa o tome kao ni o detaljima, ali sam gledao na tVu kda je jedan momak fotografisao pijacu nedugo nakon bombardovanja i vide se dva umproforova vojnika koji mjere rupu i vade kartu na kojoj obilježavaju Mrakovica. ja ne poznajem ovu geografiju oko sarajeva ali mislim da su to bili srpski položaj+i

Mslim da je pravilno Crkva bosanska. Pozdrav. --Elmir[demicx] 09:09, 31 august 2006 (CEST)

Da cijeli članak prebacim na Crkva bosanska? --Emx 09:33, 31 august 2006 (CEST)

:Sacekaj da jos neko potvrdi koje ime je tacno. --Elmir[demicx] 09:35, 31 august 2006 (CEST)

::Uredu.--Emx 09:56, 31 august 2006 (CEST)

:Ja takodjer mislim da se zove Crkva bosanska, više autora je tako imenovalo, ali bih volio da potvrdi neki istoričar... Amer Zeherović

Crkva bosanska --Pavone 09:40, 11 decembar 2006 (CET)


Razgovor:Brčko distrikt

Zvanični portal institucija Brčko distrikta BiH
http://www.bdcentral.net
Brčko city portal
http://www.brcko.co.ba

Сви наведени линкови су чиста реклама. Наведени такозвани "једини мултиетнички сајт" ипак није мултиетничан. Хајде да видимо, има ли овдје објективних? Поз, --Kaster 18:29, 29 januar 2007 (CET)

ОК. Или нема објективних и вољних за рад или су они преовладали. Било како било, пасивна подршка је ипак подршка и тиме сам сад створио мишљење о овој википедији. Аферим! --Kaster 13:21, 30 januar 2007 (CET)

Brcko vise nije administrativni dio entiteta vec direktno pod suverinitetom BiH. Odluka je donesena u 2006. Izbacene informacije o ovome kao i neke druge manje izmjene. --EmirA 21:54, 29 januar 2007 (CET)
Sto se tice Brckog, to je sada distrikt, a sto se tice grada Brckog, ovo je slobodna procjena grada Brcko po gradskim kvartovima Brckog, znaci grad.
http://www.plbih.org/index.php?option=com_content&task=view&id=76&Itemid=48
Državni nivo BiH se satoji od dva entiteta. Sve što je pod "direktnom kontrolom države BiH" je pod zajedničkom kontrolom RS-a i FBiH-a (istovremeno).
Valjda je to prava definicija. Izvan RS-a ili izvan FBiH-a nepostoji "država BiH".

Budući da se na službenim stranicama Brčko distrikta reč 'd' piše malim slovom, i ovde bi to trebalo promeniti. Znači, pravi naziv ovog distrikta je Brčko distrikt BiH. http://www.bdcentral.net/ --Poki 12:20, 16 juli 2007 (CEST)

Službeni naziv je Brčko distrikt Bosne i Hercgovine, a tako bi trebao glasiti i naslov članka, te bi se jedno pravilo trebalo primjenjivati u čitavom tekstu. Radi se o ne-državnoj jedinici u kojoj druga riječ treba pisati malim slovom. Najispravnije bi bilo pisati Distrikt Brčko Bosne i Hercegovine ili Brčanski distrikt Bosne i Hercegovine, ali se u službenim dokumentima nisu ustalili ovi oblici.
Nadalje, Distrikt ne prekida nego nastavlja teritorijalni integritet oba entiteta. U tom smislu, na karti BiH koja je postavljena na stranici, a kojoj je navodno izvor Skupština BD BiH, potrebno je da sivi dio bude označen kao Republika Srpska.
Najvažnije u vezi Distrikta je njegovo političko i administrativno uređenje, čega u ovom tekstu nema, a za što su osnova Amandman I. na Ustav BiH, amandmani na ustave Federacije BiH i Republike Srpske, Statut Brčko distrikta BiH i Arbitražna odluka. Značajan je i sistem raspodjele prihoda od indirektnih poreza, gdje je Distrikt u malo povoljnijem položaju u odnosu na ostale jedinice lokalne samouprave, te nadležnosti Vlade BD BiH. Možda bi se ovaj članak mogao nadopuniti?
Shumashe 20:18, 28 februar 2012 (CET)

Navođenjem odgovarajućih izvora, možete promijeniti članak, te navesti činjenice, koje ste gore obrazložili. --Toni (razgovor) 21:06, 28 februar 2012 (CET)

Treba provjeriti ko je upućeniji oko toga, da li je Distrikt i dalje pod međunarodnom upravom. Mislim da nije. Isto tako nigdje se ne pominje bitna činjenica da je on po arbitražnoj odluci zajendičko vlasništvo entiteta ali samostalna administrativna cjelina. To je ustvari suština njegaovog statusa i to pod obavezno treba navesti. --Zlatno krilo (razgovor) 01:32, 5 januar 2014 (CET)

Zamolio bih Vas da promjenite tekst u uvodnom dijelu u kome kaze da je 48% teritorije Brcko Distrikta pripadalo pobunjenim Srbima a 52% vladinim snagama. Rat je bio gradjanski i "vladine snage" u to vrijeme je bila vojska JNA. 48% pripadalo je Vojsci Republike Srpske a 52% Armiji Bosne i Hercegovine.

Manje više Ok--سلام - C3r4r2d2 14:00, 23 juli 2015 (CEST)


Razgovor:Crkva bosanska

Od Bosancice su nastala danasnje Hrvatsko i Srpsko pismo.....Sad ti kontaj..??
Izbrisao sam (tko želi, neka vrati) jer zauzima prostor bez veze. No, šege radi: evo pravih bizonizama- jesam li ti rekao, tuljane zvekasti, da su "bogumile" izumili Hrvati ? Evo jedne potvrde, i to s Web stranice bizona sličnoga kalibra, samo velikosrpskog: http://members.tripod.com/cafehome/mitovi.htm
Bogumili
"Bogumile” je u nauku na velika vrata uveo Franjo Rački (1828, Fuzine kod Rijeke - 1894) 1869. U ono doba smjela hipoteza (niko sebe nikad na Zapadnom Balkanu nije nazvao bogumilom), i podrzana raznim argumentima, pokazala se netacnom i neadekvatnom. Sam termin "bogumili” nije poznat ni u izvorima ni u tradiciji (Đorđe Ćapin -"Mit o bogumilima") Ipak, politicki je zloupotrebljavana u zadnjoj deceniji. Najtvrdje pristalice teze o "herezi" i "bogumilima" su "nacionalisticki" hrvatski istoricari poput Ive Pilara i ustase Dominika Mandica, a u novije vrijeme akademik Franjo Sanjek. Ostali koji podrzavaju tu tezu su isto Hrvati- Miroslav Brandt, Jaroslav Sidak. Bogumilstvo je ideoloski "promovisao" i "popularizovao" takodje hrvatski pisac Miroslav Krleza. Centralna teza moderne inostrane istoriografije koja se bavi temom je da se ne radi o heretickoj, nego teoloski i po uredjenju "zaostaloj" crkvi ocigledno istocno-pravoslavnog kruga koja je poznavala obicaj krsne slave -narocitog obiljezja srpskoga naroda jer je samo Srbi slave. Neizostavna su i djela Petranovica i ponovno štampana knjiga Dr Vase Glušca "Istina o bogomilima" (prvo izdanje Beograd 1941., dovršeno 1945.) sa briljantnim pogovorom Đorđa J. Janića, 1992.
Prostor ne dozvoljava polemisanje sa svim postavkama mita o "bogumilima", ali i najpovršniji uvid u osnovne teze čini ih neodbranjivim. Tzv. "bogumila" ili bilo koje značajnije i uticajnije jeretičke grupe u srednjevjekovnoj Bosni i Hercegovini jednostavno nikada nije bilo. Od prvih pomena u izvorima do pada pod Turke krajem XV vijeka (a i mnogo kasnije, dok islamizacija nije uzela jačeg maha), Bosna je bila čisto srpska i pravoslavna država. Bila je toliko izazivački pravoslavna na vratima Zapada, da je protiv nje vođeno više krstaških ratova (npr.1221-1222.), u kojima su daleki preci današnjih krvoloka, kao ugarske sluge, činili nad bosanskim Srbima iste onakve zločine kakve njihovi potomci čine danas.
Primanje papskih legata, formalno priznavanje pape, dozvoljavanje širenja nekih zapadnih monaških redova i sl. bilo je samo diplomatsko taktiziranje, koje nije imalo nikakvog uticaja na unutrašnji vjerski život zemlje. To potvrđuju upravo latinski izvori, koji su prepuni najpogrdnijih kvalifikacija o stanovništvu i vladarima Bosne. Po njima, stanovnici Bosne su "jeretici", "maniheji", "patareni", a njihova zemlja rasadnik svih mogućih zala i jeresi, kao uostalom i ostale pravoslavne zemlje. Za Rimokatoličku crkvu toga doba jeretik je svaki hrišćanin, dakle i pravoslavni, i prije svega pravoslavni, koji ne priznaje apsolutnu vlast pape, rimokatoličke dogme i latinski obred. (Do danas je taj stav znatno ublažen). Sam termin "patareni", "paterini", kojim se najčešće označavaju stanovnici Bosne, označava one koji uče da Duh Sveti ishodi od Oca (ex Patre), dakle pravoslavne, za razliku od rimokatolika koji uče da ishodi od Oca i Sina (ex Patre Filioque). Vladari u svojim poveljama stanovnike svoje zemlje izričito nazivaju Srbima, a jezik srpskim (povelje bana Matije Ninoslava Dubrovniku). Većina povelja počinje znakom krsta i pominjanjem Svete Trojice. Znak krsta, koji izmišljeni "bogumili" navodno preziru, postoji na većini grobova pod stećcima. Nasuprot laži o "bogumilima" koji nisu imali vjerskih objekata, stoje ostaci mnoštva srednjevjekovnih crkava sa pravoslavnim oltarima okrenutim istoku, isto kao i u ostalim srpskim zemljama.
Ogromna većina grobalja pod stećcima je orijentisana pravoslavno (istok-zapad, sa glavom na zapadu). Kartiranjem malobrojnih nekropola orijentisanih sjever-jug u rubnim područjima, jednom će se više saznati o katoličenju Srba i najranijim korijenima današnjih "Hrvata" u Bosni, Hercegovini i Primorju. Ogromna većina stećaka je smještena pored pravoslavnih crkava (uključujući ruševine i crkve koje su kasnije preoteli rimokatolici). Stećci su karakteristika srpskog dinarskog prostora (Lika – Skadarsko jezero i Jadranska obala – Pakrac). Nema stećaka van srpskog etničkog prostora, niti stećaka unutar njega za koje se može dokazati da ne pripadaju Srbima.
Sve vijesti o Bosni turskog perioda govore o pravoslavnim Srbima. Ne postoji nikakav dokaz (a takav događaj bi morao ostaviti traga) o masovnom prelaženju velikog broja ljudi u islam za kratko vrijeme. Iz turske Bosne u susjedne zemlje nije izbjegao nijedan jedini jeretik ni bogumil, već uvijek i jedino pravoslavni Srbi. Sve dokaze o pravovjernosti Srba srednjevjekovne Bosne teško je ukratko i nabrojiti. Nasuprot njima postoje samo izmišljotine i konstrukcije koje nije moguće ozbiljno uzeti u obzir.
Vremenski raspored zabilježenih "djedova" kako narod u južnoj Srbiji i sada naziva episkopa (Svetislav Davidović, "Srpska pravoslavna crkva u Bosni i Hercegovini od 960. do 1930. godine" -nazivi koji često odgovaraju značenju riječi grčko-vizantijske crkve):
Rastudije (o. 1228-1230);
Radoje (o. 1230-1244);
Radovan I (o. 1244-1258);
Radovan II (o. 1258-1272);
Hlapoje (o. 1272-1286);
Dragost (o. 1286-1300);
Povrzen (o. 1300-1314);
Radoslav I (o. 1314-1328);
Radoslav II (o. 1328-1342);
Miroslav (o. 1342-1356);
Boleslav (o. 1356-1370);
Ratko I (o. 1370-1393-X);
Mir Harven 20:27, 8 feb 2005 (CET)
oprosti nisam razumio tvoje uvodne riječi; koju ti tezu podržavaš o bogumilima (ukratko života ti!)

Crkva bosanska --Pavone 09:40, 11 decembar 2006 (CET)
Hej, kako je Dobri Bošnjani!?
Evo, počeo sam malo češće i malo ozbiljnije da prelistavam ovu lektiru kao domaću zadaću na bosanskoj vikipediji, a kako namjeravam, akobogda uskoro, objaviti i nešto od sabranog blaga podataka iz najranije historije Bosne i bosanskog naroda, obraćam se ovom prilikom, (nije prvi put!) urednicima i administratorima, da budu posebno oprezni u odabiru termina i odrednica kada je riječ o srednjovijekovnoj historiji Bosne. Vidim da se još uvijek upuštate u besplodne polemike sa  šumadijskim istoričarima i zagorskim povjesničarima, sve samim sveznalicama, koji uporno tvrde da samo oni jedini posjeduju ekskluzivno pravo na tumačenje bosanske historije već viđene sa naših istočnih i zapadnih strana. Ne trošite dragocijenu energiju i još dragocijenije vrijeme na mlaćenju prazne slame. Njima je dovoljno bolno do vriska saznanje, da se eto bosanski etnički i nacionalni "postotomanski mrtvac" probudio i samo što je progledao, počeo da se odaziva svojim pravim, stogodina zabranjenim imenom, da razbacuje i čisti debele naslage usmrđenog historijskog smeća, upravo od "anam njih" nama u naprijeko razbaštinjenu avliju našu bosansku nabacanog.
Ovdje bih se nadovezao na termine "bogumili, crkva bosanska, hijerarhija..."
Nismo usamljen narod na ovom svijetu, ako to može da nam bude neka utjeha, kojem je vrhovni okupator cijelog svijeta i samoimenovani uzurpator temeljnih ljudskih prava, Rimski Kaptol, naravno sa svojim saveznicima, vijekovima stajao jednom nogom na našoj zemlji, a drugom na vratu, da bi sa obje ruke mogao da kupi i nosi svo naše blago, ponajviše onu vrstu koja govori o našem postanju, našim precima, našem pravu na naslijeđe....
Termin "bogumili" nije izum Franje Račkog, on ga je pored ostalih krstaških "povjesničara", kao uostalom i niz drugih terminoloških virusa samo po nalogu odozgo "naučno" ozvaničio, jednako kao što je to bilo ne tako davno i sa terminom musliman (sa velikim početnim slovom), umjesto Bošnjak i tako redom. "Ecclesia bosniensis" je latinski naziv za predpostavku da je u srednjovijekovnoj bosanskoj kraljevini i samostalnoj državi postojala vjerska institucija klasične monoteističke provinijencije, što nije tačno i to se več danas može dokazati na bezbroj primjera u zaostavštini, kako materijalne, tako i duhovne prirode bosanskog kulturnog prostora. Hijerarhija "Hiže Bosanske" kao centralne duhovne organizacije u bosanskom narodu nije poznavala "biblijski" pravilnik ili crkvene kanone, već je izvorno bila vezana za opću narodnu hijerarhiju podijeljenu na vladarsku (svjetovnu) i proročansku (mitsku), koje su se shodno vremenu prožimale i opstajale sve do potpunog pada bosanske samostalne države, hapšenja i pogubljenja vrhovnih predstavnika naroda u Vatikanu i poslednjeg bosanskog kralja u Jajcu.
Istina je da su stećci okrenuti "istok-zapad", ali  "istok" ne počinje i ne završava u Raškoj, kao što zapad ne počinje u Zagorju. Odgovori na takva i mnoga druga pitanja koja opstanak bosanskog historijskog i kulturnog kolektiva znače, več stoje u pripremnoj fazi kod mnogih bosanskih probuđenih umova, jer, i pored bolne istine o masovnim mučenjima i pogubljenju Bošnjaka u poslednjem krstaškom pohodu na Bosnu, usuđujem se ponekad da kažem, kako su upravo oni, krstaši sa istoka i sa zapada, konačno istjerali Bosnu i skoro zaboravljene Bošnjake u centar evropske historije.
Agić Nurija - Uppsala/S

:Poštovani gosp.Nurija, pošto niste registrovani korisnik moram Vam se obratiti ovim putem! Pročitao sam Vašu poruku i drago mi je da ste spremni doprinijeti našoj Wikipediji, no zamolio bih Vas da detaljno pročitate pravila Wikipedije gdje će te naučiti na koji način možete pisati i time doprinositi ovom projektu. Koliko sam Vas shvatio, pitate zbog čega sam uklonio Vašu izmjenu? Nesjećam se najbolje koji je to članak bio, al čini mi se da ste pisali u članku Kategorija:Regligija. Obzirom da su članci pod nazivom Kategorija:xxxx rezervisani samo kao spremnici (poput foldera na Vašem računaru) za istorodne članke, Vaš tekst je trebao biti u konkretnom članku, ispravno formatiran, povezan wiki poveznicama i eventualno naveden izvor i referenca. Eto, to bi bilo u najkraćem, ako imate još nekih pitanja stojim Vam na raspolaganju. Srdačan pozdrav iz jutros hladne Krajine, --CER@ 08:06, 28 novembar 2007 (CET)
Ja sam promjenio članak u potpunosti. Molim da se sve primjedbe i sugestije iznesu na stranici za razgovor, kako bi članak bio što potpuniji i tačniji. Molim vas za saradnju u slijedećim podčlancima:
Historija Crkve bosanske
Poglavari Crkve bosanske
Išćezavanje Crkve bosanske
Posljednji bosanski krstjani - Bogumili

Korisnik:Ady 02. januar 2008. godine.

Članak je kolekcija copy/paste tekstova te je vraćen na raniju verziju. Izmjene treba da budu postepene i da budu objašnjene na ovoj stranici. Npr. rečenica: "Pripadnici crkve bosanske su sebe nazivali kršćanima (krstjani, hristjani)." je netačna jer su se nazivali krstjani, a ne kršćani niti hristjani kako se prevodi u hr ili sr literaturi. Također sljedeća rečenica pokazuje tendenciju copy/paste sa drugih Wikipedija: "Bogumilsko tumačenje datira iz 19. veka, kada je hrvatski istoričar Franjo Rački u svom delu „Bogumili i patareni“". Ovdje se ne piše ni istoričar ni delo.  Rečenica: "U bogosluženju su koristili narodni jezik, i ćirilično pismo (bosančicu) u vjerskim knjigama." je samo izvor spekulacija. Jer bosančica koja je stavljena u zagradu nije ćirilica, kako se predstavlja u srpskim izvorima, nego zasebno pismo. Ubuduće za svaki paragraf je potrebno obezbijediti izvor tj literaturu odnosno dodati referencu. Emir Kotromanić 07:54, 3 januar 2008 (CET)
Riječ krstjanin u jednini ili krstijani u množ. na ruskom jeziku (rus.крестьянин, крестьяни) označava - seljanin, čija je glavna djelatnost poljoprivreda ili uzgoj životinja, a drugo značenje riječi je - osoba u zavisnosti od nekog, npr. kneza i bavi se poljoprivrednim poslovima. Mislim da riječ krstjanin nemora da bude strogo povezana sa religioznom pripadnošću, nego više sa slojem društva, mada jedno ne isključuje drugo.


Razgovor:Goražde

Zamolio bih, sve članove, da kada pišu neki članak, koriste afrikate tj č,ć,đ itd. Kako ne bi svaki put morali iznova dodavati afrikate. Također, bih zamolio da koristite pravopis od Senahida Halilovića.
Tako je:
Prvi svjetski rat, a ne prvi svjetski rat
Osmansko carstvo, a ne Osmansko Carstvo (države koje ne postoje više, pišu se početnim velikim slovom, s tim da se druge riječi pišu malim izuzev ako su to vlastita imena naprimjer:
Nezavisna država Hrvatska, a ne Nezavisna država hrvatska).Emir Arven 13:30, 6 feb 2005 (CET)
Izuzetak je Austro-Ugarska, odnosno Austro-Ugarsko carstvo ili Austro-Ugarska monarhija tj. Habsburška monarhija.  (budući da su Austrija i Ugarska naporedne ravnopravne jedinice, pa se obje pišu velikim početnim slovom)

Žao mi je što pojam Vandal nije niko ažurirao u ovoj Vikipediji. Interesantno mi je da sam ja dobio oznaku "vandal" i da se moj "doprinos" okarakterisao kao vandalski a predhodni i sadašnji koji ne obiluje pristrasnošću već propagandom za uzrast retardirane djece, smatra člankom koji zaslužuje da bude objavljen. Vandali su bili varvarsko pleme koje je uništilo Rim i koje nije imalo milosti prema kulturnom nasleđu ne videći u tome nikakvu vrijednost.
Moj postupak je bio da ismijem takav članak, ostale nisam dirao, mada su i ovi drugi napisani vjerovatno od strane nekoga ko se tek na televiziji sa kulturom sreo.
Interesantno kako cijeli članak nema oznaku pristrasan, a na primjer u istorijatu grada nigdje se ne spominje da je bila u Goraždu Druga Štamparija na Balkanu a prva u BiH, jer su je držali Srbi pretpostavljam. Vjerovatno je u to doba (kao i danas) Bosna bila razvijena pa su takve stvari bile uobičajna pojava, a naročito kao što je grad velike i geografske i kulturne veličine(kao što su London, Pariz, Nju Jork... i naravno Goražde) pa je to moglo da promakne.  Da ne pričam o ostalim stvarima za koje sam i predpostavljao da su normalne (za nas) da se pomalo omane. Vjerovatno da je i sam Gutemberg bio Srbin i da je napravio štampariju u Goraždu ne bi bio spomenut.
Niko nije budala da ne zna da su narodi stradali na nacionalnoj osnovi, ali su uzroci i opravdanja za zločine bili da su "oni" nas ubijali, kako se u ovom spornom članku navodi češće "klali"(zaista enclikopedijski izrazi, za onoga ko je nikad u ruci nije imao).
Vandali su oni koji uništavaju ideju Vikipedije nacionalnom propagandom i širenjem mržnje prema drugim narodima. Ako je Vikipedija slobodna enciklopedija, namjenjena slobodnom ažuriranju ko je taj i na osnovu čega procjenjuje da je nešto vandalizam?
Uvijek su mi interesantni ljudi koji ovakve članke pišu. Da li su toliko bezobrazni ili su im zaista mozgovi isprani? Najčešće je nešto između ova dva.
Goraždanski Vandal.
P.S.
Citat sa Neutralno Gledište:"Cilj wikipedije je da prikupi što veći broj objektivnih članaka o različitim temama, članaka koji će predstaviti svaku temu sa neutralne tačke gledišta. To podrazumijeva da se činjenice i ideje trebaju prezentirati na takav način da ih i pristalice i protivnici nekog gledišta mogu prihvatiti. Naravno, gotovo je nemoguće postići 100% objektivnost, ali je zbog kvaliteta enciklopedije neophodno učiniti sve što je moguće da se neutralnost poštuje."

: Članak o Goraždu više liči na novinarsku reportažu, pun je subjektivnih (pr)ocjena a njegov pisac nekako se "pjesnički razmahnuo" dok je pisao. Ni traga od toga kako treba da izgleda enciklopedijski tekst. Iako nerado, moram se složiti sa kolegom koji se potpisao kao Vandal - baš kao da pisac članka nikad nije imao niti jednu enciklopediju u rukama. Evo samo jednog primjera: Šta je sve grad izdržao ne može se ispričati, ali se sigurno zna da je svaki ratni dan u Goraždu posebna priča, svako dijete i svaki čovjek je živa historija. Da nije žalosna tematika koja je u pitanju, zaista bi bilo smiješno. Ponekad pomislim da naša Wiki uopšte neima administratora :( Klackalica 00:06, 9 januar 2007 (CET)

:A da se pridružite i pomognete? Mislim da bi fino bilo da pročitate šta je Wikipedija. Enciklopedija koju svako može uređivati, a bosanska wikipedija ima jako malo aktivnih korisnika i samim time i malo ljudi koji mogu stalno prepravljati članke, popravljati ih i tako dalje. Imajte razumijevanja, nas niko ne plaća, jer i ne treba, ova će wikipedija vremenom postati bolja, ali to neće prije nego što se ne skupi veća zajednica. --Haris 00:14, 9 januar 2007 (CET)

Da, u pravu ste, najlakše je pridikovati i ništa ne činiti. Potruditi ću se da doprinesem koliko je moguće, mada zbog obaveza... nisam siguran. Ali ipak mislim da je bolje nemati članak, nego ga imati nakaradno. Ili ja možda griješim?

: "Kada su Osmanlije u XIV stoljeću počeli sa osvajanjem balkanskih zemalja na udaru je bila srednjovjekovna Bosna. Goražde je 1465. godine palo u turske ruke."

: Goražde je ranije palo u turske ruke.(vidi:Šabanović:Bosanski pašaluk)


Razgovor:Pitagorina teorema

treba postaviti stepene na formulu c2=a2 + b2

Munjo, mislim da nemaš pravo! Kao akademski wiki urednik trebao bi težiti perfekciji u matematskoj definiciji. Kvadrat koristiti je nije precizno. možda koristiti izraz kvadrat vrijednosti dužine ili tomu slično. u  teoremi se radi, što kao tehnicar i inženjer znaš, o površinama. ovako se može protumačiti, da se kvadrati kao geometrijski likovo sabiraju, a to ne ide. ko je god napisao taj uđbenik pisao ga je lišem nelogičnom nivou. ovdje se radi o zbiru površina a ne o zbiru kvadrata!--AnToni(R) 18:38, 23 juli 2019 (CEST)

Kvadrat u ovom slučaju znači matematičku operaciju kvadriranje. Dokaz za to je postojanje termina kao što su: kvadrat zbira (a+b)^2 = a^2+2ab+b^2, kao i kvadrat razlike (a-b)^2, između ostalih. --Munja (razgovor) 19:45, 23 juli 2019 (CEST)

: U definiciji kvadrata zbira i zbira kvadrata su brojcani ili opći parametri. u ovoj se teoremi govori o površini i mi smo< vjerovatno jedina wiki koja definiše teoremu na banalni neuki način, kao ona pjesmica: "Kvadrat na hipotenuzom, to zna svako dete, ravan je zbiru kvadrata nad obe katete". pojednostavljena pjesmica za treći osnovne! ovdje bi se teoreme trebale stručnije definisati!--AnToni(R) 19:52, 23 juli 2019 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Gangleri

{| class="float-center" border="0" cellpadding="0" cellspacing="0" style="background:#efefef; color:black" align="center" LANG="en"
|-
| align="center" colspan="2" |
The phonetic transcription of « לערי ריינהארט » is /lɛʁi ʁɑjnhɑʁt/ (leri raynhart).

{{Softredirect|1=testwiki:user talk:{{PAGENAME}}|2=testwiki:user talk:{{PAGENAME}}}}
|-
| align="right" | [[image:Redirectltr.png|right]]
| align="left" dir="ltr" | [[user talk:Gangleri]]
|-
| align="right" | [[Image:Redirectltr.png|right]]
| align="left" dir="ltr" | [[user talk:לערי ריינהארט]] aka "''Gangleri''"
|-
| align="right" | [[Image:Redirectltr.png|right]]
| align="left" dir="ltr" | '''[[testwiki:user talk:לערי ריינהארט]] aka "''Gangleri''"'''
|}

SITENAME:  · language: : [#top ] ·  [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#footer #footer]

local curent version:  · versions at b: · c: · d: · m: · mw: · n: · q: · s: · t: · v: · voy: · w: · wikt: · w:en: · m:special:sitematrix# · template:Wikivar · m:

mediawiki:Sidebar [#top ] ·  [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ]

[#top your] [#top local preferences] · [#mw-prefsection-personal Einstellungen] · [#mw-prefsection-rendering Preferencias] · [#mw-prefsection-editing Préférences] · [#mw-prefsection-rc Preferenze] · [#mw-prefsection-watchlist Настройки] · [#mw-prefsection-gadgets 设置] · [#mw-prefsection-betafeatures تفضيلات] · [#mw-prefsection-betafeatures העדפות] · [#top मेरी वरीयताएँ] · [#top Preferoj]

user / :  · [/?title=special:ListUsers&limit=1&username= rights] · all subpages T · /common.css · /common.js · /previous user page · archives archived talks · b: · c: · d: · m: · mw: · n: · q: · s: · t: · v: · voy: · w: · wikt: · w:en: · w: · :en:

[#top local WLH] · [#top local RC] · [#top local logs] · [#top local watchlist] · [#top local ontributions] · local mediawiki:Common.css · local mediawiki:Common.js · local mediawiki:Gadgets-definition · local notificationsm:…/global.css · m:…/global.js · global account information ·  global user contributions

PAGEID:  · [https:/?curid=#top links here] · [https:/?curid=&action=purge# purge ↺] · [https:/?curid=&action=edit§ion=0# section=0] · REVISIONID:  · [https:/?oldid=# permanent link] · (layout: 2015-09-07…d LTR RTL short)

testing and validation links: BiDi issues · gadget issues · related languages / dialects: w:foo: · w:bar:
</center>

<!--
<br clear="all" />
-->
__TOC__

: ·לערי ריינהארט·T·m:Th·T·email me· 19:54, 11 septembar 2015 (CEST)


Razgovor:Donji Vakuf

U Donjem Vakufu djeluju 3 punk benda(grdne rane,hari puter,rumpelstiltskin)
Donji Vakuf

U srednjem vijeku D.Vakuf je pripadao zupi Uskoplje. Medjutim nezna se pouzdano godina kada su udareni temelji danasnjem naselju. Jos 1530 godine Benedik Kupresic svojim putopisom upucuje na zakljucak da se ovo naselje zvalo Donji Novi. Prema kazivanju historicara Nasufa Fazlagica grad je osnovao Ibrahim -Beg Malkocevic (drugi od sedam sinova Malkoc-bega,bosanskog, hercegovackog i kliskog sandzakbega). Prema ovim izvorima Ibrahim-beg je 1574 godine podigao dzamiju (carsijska-bas dzamija) koju u svom putopisu spominje i Evlija Celebija.U to doba D.Vakuf se zvao Novosel. Iz sultanovog fermana koji nosi datum 20 muharema 990 po hidzri (19 novembar 1590 godine) saznajemo da je stanovnistvo Novosela ,zbog geopolitickog i komunikacionog znacaja koji mu je pridavala 'porta' bilo oslobodjeno poreza.Od tog datuma Novosel (Donji Vakuf)nosi status kasabe. Turci su treba pomenuti ,Donji Vakuf zvali Fakvi-ziv, akasnije Donji Vakuf.Tada je grad imao 161 kucu sa 33 medereda (neozenjena mladica).Naseljavali su ga zanatlije ,trgovci,a bilo je i carskih sluzbenika. Da je tadasnje Donje Uskoplje predstavljalo znacajan strateski punkt svjedoci i podatak da je u gradu sluzbovalo 14 vojnih lica (10 spahija,dvojica cehaja,jedan subasa i jedan vojvoda) Za turske vladavine u Donjem Vakufu na lijevoj obali Vrbasa nije izgradjena ni jedna kuca, a i naselje na desnoj nije se razvijalo. Austrougarske vlasti i okupator zatekli su staru kasabu sa oko 2000 stanovnika.
Tada nastaje gradnja cestovnih i zeljeznickih komunikacija,jer je okolina Donjeg Vakufa bogata sumom brzo privukla Becke industrijalce.Izgradjena je uskotracna pruga D.Vakuf - Jajce te Donji Vakud - Bugojno kao i putni pravci dolinom rijeke Vrbas. Pocetkom ovog vijeka (1901) podignuta je prva pilana na vodeni pogon na rijeci Semesnici,vlasnistvo Huge Feldbauera,tada je premostena rijeka Vrbas (Filbarova cuprija). U svojim putopisima profesor Strodl Stjepan iz Sarajeva spominje da je 1901 u Donjem Vakufu bilo 2329 stanovnika dok je Bugojno imalo 1771 stanovnika.On je zabiljezio i postojanje sreske ispostave,zandarmerijske stanice,devet dzamija,cetiri mekteba,narodnu osnovnu skolu,pravoslavne crkve,pravoslavne osnovne skole,zeljeznicke stanice. Poceo je rad i gipsare (vlasnistvo firme Latner) ,pogon tkaonice cilima,nesto zeljeznicara,zanatlija, trgovaca i ugostitelja sa svega 350 zaposlenih.Ostalo stanovnistvo bavilo se poljoprivredom,ducane su drzali imucniji ljudi a bilo je i 40 zanatlija.
Pored svega ovoga bilo bi vrijedno spomenuti da u okolini D.Vakufa postoji 16 nekropola stecaka,ostatci goticke bazilike u Oborcima,turbe Torlak Alije u Torlakovcu,a najvise kulturno- historijskih spomenika iz rimskog i turskog perioda nalazi se u Pruscu (4 km od D.Vakufa ) gdje su najznacajniji spomenici tvrdjava 'stari grad' koju su zapoceli Mlecani a zavrsili Turci,sahat kula,turbe Hasan Kjafi efendije,turbe Ajvaz Dede i Ajvaz dedina stijena 'Ajvatovica' koju nazivaju 'mala kjaba'jer je postala najvece doviste muslimana u Evropi,a ujedno i najveci skup Bosnjaka. Prije rata (1992-1995) Donji Vakuf je bio razvijen moderni gradic u kojem je zivilo oko 7000 stanovnika ,dok opcina broji preko 20 000 stanovnika.Imao je razvijenu drvnu industriju "Janj",tvornicu montaznih kuca,tvornicu gipsa i gipsceluloznih ploca,rudnike gipsa i kamena,metalni pogon,visokogradnju i citavi niz drugih manjih poduzeca,te osnovne i srednje skole. Najvaznija je saobracajna raskrsnica u Bosni i Hercegovini za sve putne pravce prema velikim gradovima Hrvatske,Jadrana i Evrope. Priroda je izuzetno lijepa, a razvijen je lov i ribolov. Sportski zivot jetakodjer razvijen. U kulturnom i kulturno umjetnickom stvaralastvu vec se afirmisao u Bosni i Hercegovini a i sire kao grad slikara,pjesnika i glumaca.Ovdje posebno valja isteci afirmisanog slikara i pjesnika Ismeta Ramljaka,glumca i prozaistu Nakiba Abdagica te mlade pjesnike Samira Tahirovica ,Almu Dogan i rahmetli Samira Mustaficu Mrtvog koji su izdali najmanje po jednu knjigu poezije ili proze.Grad ima bogatu biblioteku,Kulturno umjetnicko drustvo i knjizevni klub 'ART'.