Razgovor o šablonu:Sadržaj

Ma neee..stavite ove Bošnjake (historiografija, jezik,..) pod bošnjačke, a ne BH teme. Ove BH bi uključile hrpu drugih (npr. Hrvate u historiografiji kao Lastrić, Lašvanin, Anto Babić, Alojz Benac, Marko Vego,...). Dakle-ove na domaćim (likovno, hist., ...) na bošnj., a ovo ću popuniti i H. i S.-naravno, koliko vrijeme dopusti. Mir Harven 12:30, 26 Oct 2004 (CEST)

Pa zapravo nerazumijem sto treba da budu i domace i Bosnjacke teme. Kad sam prvi put napravio sadrzaj bile su samo "Bosnjacke teme" (Kao kod Srpske i Hrvatske wiki) ali onda je E.B. promjenio "Bosnjacke teme" u "Domace teme" iako su teme jos uvijek bile o Bosnjacima. Sad imamo i domace i Bosnjacke. Pa to je malo pretjerano.. ionako nam je sadrzaj vrlo dug a sad dodati jos jednu kategoriju za Bosnu a jednu za Bosnjake.. to je nepotrebno. Ja bi samo imao "Bosnjacke teme" a napravio bi "Bosnu" jednu od tih tema. - A.L.

:Ja se slažem, i mislim da je to najbolje. Ali, ostali izgleda ne. Mir Harven 22:40, 26 Oct 2004 (CEST)

::Relevantne naucne i umjetnicke institucije su organizovane na nacionalnom (bosanskom ili bosanskohercegovackom principu) a ne na etnickom principu (bosnjackom) - npr. Akademija Nauka i Umjetnosti BiH, Udruzenje Likovnih i Primijenjenih Umjetnika Bosne i Hercegovine i zbog toga pokusavam ispostovati slicnu kategorizaciju, i nikome ne pokusavam uskratiti pravo da stvari kategorizuje po svom nahodjenju - slobodno pisite clanke o bosnjackoj knjizevnosti, umjetnosti, istoriji, a  oni koji se smatraju bastinicima bosanskohercegovacke kulture ce pisati clanke o bosanskohercegovackoj umjetnosti, knjizevnosti, istoriji i kulturi - u koju spadaju i Gabrijel Jurkic, i Isak Samokovlija, i Aleksa Santic i Silvije Strahimir Kranjcevic, i pripadaju bosanskohercegovackom okruzju bar onoliko koliko i Tesla ili Rudjer Boskovic pripadaju hrvatskom. 66.201.197.17 23:26, 26 Oct 2004 (CEST)

:::Dobro, ali zašto opet ista glupost ? Boš. historio. je opet neka svijetlosmeđa i neće nikako u plavu ? Koji je to vrag ? Mir Harven 00:37, 27 Oct 2004 (CEST)
Inzenjerstvo i Inzenjering? To treba popraviti. Asim Led 01:30, 28 oktobar 2005 (CEST)
Bilo bi dobro da smo popricali malo o ovome prije nego je napravljena izmjena ali cijenim prezentaciju.  U biti nemam nista protiv da se mijenjaju detalji na pocetnoj stranici ali da se mjenjaju relativno u odnosu na ostali sadrzaj.  Raznobojna ikonografija je OK ali u odredjenom kontekstu I sa odredjenom paletom.  Prijasnja ikonografija je bila u skladu sa paletom koju jos uvijek imamo, svijetlo plava I  svijetlo smedja.  Ako cemo mijenjati ikonografiju u razne boje onda treba promisliti o cjelokupnom sadrzaju tako da neke stvari budu vise a neke manje upadljive.  Ovako ikonografija je jako upadljiva a ostale slike se malo gube.  Takodjer je malo I pitanje karaktera ikona jer s jedne strane stranica izgleda malo konzervativna I odrasla a s druge kao crtani film.  Ovo je samo moje misljenje.  Sta misle ostali.  Trebali bi razmisliti I o cjelokupnom dizajnu pocetne stranice jer se slazem da je sve malo zastarilo I treba mu facelift.  --Dado 23:34, 13 februar 2006 (CET)
Par dobrih primjera :it:, :hr:

:Mislim da su se ostali korisnici trebali konzultovati prije promjena. Ja sam definitivno protiv ove promjene i mislim da bih trebali vratiti na staru temu dok se misljena ne usaglase. Protiv sam iz sljedecih razloga (navodim svoje misljenje, nadam se da niko nece biti uvrijedjen):

* Ove nove ikone uopste ne pasu sa bojama i postojecom temom.

* Izgledamo kao jeftina kopija hrvatske wikipedije.

* Animacije su ruzne.

Toliko od mene zasad. --EmirA 00:17, 14 februar 2006 (CET)

:Slažem se, prvo se trebalo najaviti ili bilo šta. Izbacio bi ikone jer se ne uklapaju i vratio prošle, mislim da trebamo orgranizovati glasanje. Ja bih da vratimo na ranije stanje, izgledalo je kompaktnije. --Haris 01:10, 14 februar 2006 (CET)

::Opcenito sam za promjenu dizajna na pocetnoj stranici. Mislim da je vazno da se promjene izvrse na cjelokupnoj stranici i u saglasnosti i aktivnim ucescem cijele community. Izgled pocetne stranice treba vratiti na prvobitnu verziju dok se ne realizuje novi dizajn. --Elmir (DemicX) 09:45, 14 februar 2006 (CET)
----
Dok se ne razvije novi dizajn za Pocetnu stranicu mislim da bi trebali vratiti stvari na predhodnu.  Novi dizajn mozemo poceti u radionici dok ne bude spreman (Template talk:Sadržaj/Radionica).  Ali mozemo dati sve na glasanje --Dado 03:26, 14 februar 2006 (CET)
Ja se izvinjavam ako kome smeta, samo sam primijetio da dugo vrijeme stoji jedan te isti dizajn naše početne stranice pa sam pomislio da bi bilo dobro da ga promijenimo. Ali, mada su ostali dijelovi wikipedije još uvijek različiti odo ovih novih, "ušminkanih" ikona, smatram da ipak još treba rada i da bismo mogli ovo vratiti nazad. Opet se izvinjavam ako se nekome ne sviđa. Nisam mislio zlo.
Emx 14:28, 14 februar 2006 (CET)
Glasanje po kratkom postupku, 3 dana
Da li treba vratiti sadrzaj na predhodnu verziju bez ikona u boji? Usvojeno
Da
*--Elmir (DemicX) 09:45, 14 februar 2006 (CET)
* Emx 14:30, 14 februar 2006 (CET)
*--EmirA 15:15, 14 februar 2006 (CET)
*Ado 16:57, 14 februar 2006 (CET)
*--Haris 21:30, 14 februar 2006 (CET)
Ne
Da li je potreban novi dizajn za pocetnu stranicu? Relativna vecina je za.
Da
*--Elmir (DemicX) 09:45, 14 februar 2006 (CET)
*--Emx 14:30, 14 februar 2006 (CET)
*Ado 16:57, 14 februar 2006 (CET) Stranice izgledaju dobro, a ja bih promijenio ikonice na kategorijama, mada je to stvar je mog ličnog ukusa.
Ne
*--EmirA 15:15, 14 februar 2006 (CET) Mislim da trenutne stranice izgledaju veoma profesionalno.
*--Haris 21:30, 14 februar 2006 (CET) Dizajn je sasvim uredu. Ako ćemo već ići na novi trebalo bi napraviti nešto unikatno, unikatne ikone i tako dalje.
Na osnovu ovoga mozemo reci da se prijasnja verzija treba vratiti i lagano poceti sa novim dizajnom.  --Dado 15:36, 18 februar 2006 (CET)

Prošlo je dugo vremena, a mi nismo ništa odlučili. Pogledajte moj prijedlog na Šablon:Sadržaj/Radionica/01. --Emx 22:38, 24 juni 2006 (CEST)

Mislim da je dovoljno da u sadržaju stoji samo "borilačke vještine". Podkategorije su suvišne i kvare izgled početne stranice. --Elmir (DemicX) 21:57, 2 mart 2006 (CET)

OK preuredio sam to da bude kako kažeš (mada sam ja mislio na zasebnu kategoriju - mada si u pravo postaje onda prenadžidžano) -- Nihad 22:08, 2 mart 2006 (CET)

Može li mi ko pomoći gdje da postavim "novi naslov" koji će se zvati naravno ribolov, a gdje bi se nalazilo sve u vezi toga (od sportskog do profesionalnog)..
Da li  da se stavi u zabavi pod: Sportom,Hobijem ili skroz zasebnim imenom?  -- Nihad 17:57, 3 juni 2006 (CEST)
*Moram priznati da mi se ne svidja sto su "lov" i ribolov" dodani pod zabavu. Izgleda poprilicno "nadzidzano". Zar nije dovoljno da se ova dva clanka nalaze pod kategorijom "hobi" ili "sport"?
Takodjer, mislim da se "likovna umjetnost" treba ukloniti iz "bosanskih tema" - razlog "dzidza"!
"Vlada" treba biti pod kategorijom "politika" i da ne zauzima mjesto pod "drustvenim naukama". Eto, to je samo 2 feninga od mene.
Nidurhaf 23:10, 24 juni 2006 (CEST)

Šta je bilo s ovim? Hoće li se mjenjati kompletna početna stranica i ovaj šablon? Već smo se oko toga dogovorili na Čaršiji, i samo čekamo...--Emx 22:30, 8 septembar 2006 (CEST)

Što se mene tiče, mijenjamo. --Kahriman 22:37, 8 septembar 2006 (CEST)

:Kada? I koji ćemo stavit? Šta je odlučeno prilikom glasanja? --Emx 22:43, 8 septembar 2006 (CEST)

Mislim da ne treba mijenjati dizajn jer ovom ne fali ništa. Svi ovi prijedlozi i nisu nešto unikatno po čemu bi se razlikovali. Ako ćemo praviti pravimo najbolje. Raspodijeliti uloge, neko nek osmisli, neko nek kodira, neko nek pravi ikone i grafiku. Eto, ja se prijavljujem za ikone i grafiku. --Haris 22:49, 8 septembar 2006 (CEST)

:Ne znam, treba vidjeti šta drugi korisnici misle, pa onda. I ja se slažem, da bi trebali zajedno raditi na izradi početne strane. --Kahriman 22:52, 8 septembar 2006 (CEST)

:Ja bih u Sadrzaj stavio samo linkove na kategorije, jer imajuci linkove na clanke sa prve stranice nije bas najprakticnije rjesenje. To podrazumijeva da se kategorije prvo trebaju dobro razraditi i implementirati, odnosno koristiti, na nasoj Wikipediji. Nadam se da razumijete sta zelim reci. --Twonex 23:57, 8 septembar 2006 (CEST)

::Ja sam već davno napravio Šablon:Sadržaj/Radionica/01, pa bi to mogli koristiti, linkove ću promijeniti da vode na kategorije jer to mi se više dopada a ikone ću isto promijeniti (dotjerati). Harise, napravi i ti par prijedloga pa da odlučimo šta ćemo, a za početnu ne znam, stvarno bi trebali promijeniti. --Emx 10:13, 9 septembar 2006 (CEST)

:::Što se tiće ikona, evo par prijedloga:
*1
*2
*3
pa se nešto može i ukomponovati. --Kahriman 10:29, 9 septembar 2006 (CEST)

Članke na koje postoje linkovi u ovom šablonu treba doraditi, proširiti i postojeće provjeriti. Dobar dio članaka je jako kratak... --Emx 11:16, 12 juli 2007 (CEST)

:Budemo pričali o ovome prekosutra :-D --Kal-El 13:25, 12 juli 2007 (CEST)

Please replace  with :Image:Nuvola apps atlantik.png. It will be deleted on Commons as duplicate. -- Cecil 19:50, 16 april 2008 (CEST)

Bilo bi super dodati neku ikonicu za odlomak "Druge kategorizacije", npr. ,  ili . --Koreanovsky (razgovor) 18:47, 6 juni 2019 (CEST)


Razgovor:Ivo Andrić

{{Stranica_za_razgovor}}
Za encikolpedijski clanak nije bitan stav Andrica o Zelenom Vencu ! [[Korisnik:Pingos|Pingos]] 19:37, 27 Oct 2004 (CEST)

Da se vidi kako razni gulanferi čitaju ovo-primjer ne baš plagijata, ali ipak, djelić toga: u večernjem, tekst o Ivi Andriću http://www.vecernji-list.hr/newsroom/news/bih/179151/index.do , mali dio:"S hrvatskoga obzora Andrić je ocijenjen kao nacionalni odmetnik i zagovornik velikosrpske ideologije u unitarističkom jugoslavenskom ruhu. Iz bošnjačkoga kuta kritičari na velikoga pisca odapinju strijele kako u svojim djelima prikazuje Bošnjake muslimane kao Turke - poluazijatske nasilnike, podsvjesno mučene kompleksom izdaje zbog prelaska na islam."
Samo pogledati tekst o Andriću na bs wiki. Mir Harven 17:14, 29 dec 2004 (CET)
My name is Martin, I'm an administrator for English Wikipedia. I've recieved a number of vicious complaints from many disgruntled Wikipedians from the Croatian and Serbian Wikipedias that you must change the ethnic origin of Ivo Andric to Croatian and Serbian, and not Bosnian. For more information, go to this link. Thanks for understanding.

I removed an attempt to impersonate me. This is my first ever edit to the Bosnian wikipedia. My apologies for my inability to speak the language (and the same inability of my impersonator). MartinHarper 14:16, 23 juli 2008 (CEST)
Covek se rodio u Bosni, od oca Hrvata i Majke Srpkinje, Jugosloven po opredeljenju. Ziveo je dugo u Beogradu i pisao na (tada srpsko-hrvatskom) jeziku na Stokavskom-ekavicu. Danas se taj jezik zove srpski. Sta je bio po nacionalnosti i poreklu je jedno, a gde je ziveo, radio i pisao na tom jeziku to je drugo. Pa jel' mislite da su svi francusli pisci bili "francuzi", ili nemacki "Nemci"?

Molim vas, moze li neko da mi objasni zasto Ivu Andrica naziva Srbinom ili Hrvatom?
Ne kontam, ipak, mozda sam glup...
Roditelji su mu iz Sarajeva? On je iz Travnika? To je u Bosni? Hmm.
I isto tako mislim da je njegova mama bila Katolkinja a ne Hrvatica..
Zasto katolike iz Bosne neko naziva Hrvatima, a iz Slovenije Slovencima?
77.239.17.151 23:35, 22 juli 2008 (CEST)
Emir

: Bezpotrebna diskusija. Svako ima pravo da se naziva kako hoce. --EmirA 23:37, 22 juli 2008 (CEST)

: :: Da, ali da nazivaju (proglasavaju?) druge kako hoce?
77.239.17.151 00:21, 26 juli 2008 (CEST)
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Ivo Andrić je porijeklom i osjećajem Hrvat iz Bosne i Hercegovine,to vam govori i gore vlastoručno potpisani dokument iz Krakova.Sve ostalo na ovu temu je laž i posthumno vrijeđanje Ive Andrića.Razumijem,mnogima smeta što je Hrvat,no morat ćete to prihvatiti jer je to jedina istina. Hvala na pažnji! (25. 08. 2008)
--------------------
Ili je iz Bosne ili iz Hercegovine - istodobno sa dva različita mjesta nitko ne može voditi porijeklo, još manje djelovati....   Agić Nurija - Uppsala/S
------------------------------------------------------------------------------------
Sam Ivo Andrić sebe je smatrao Srbinom i tako se deklarirao.
Ivo Andric, taj briljantni um, je posmatrao ovaj svijet iz kosmickih visina i nije se mogao upakovati u vasa smijesna formuliranja "Hrvat", "Srbin", ovaj, onaj...,zasto ga ne vidimo onakvog kakav jeste, naime genija? Vi sve vidite kroz nacionalnu prizmu? Osim toga, bio je porijeklom katolik iz Bosne a po opredjeljenju Jugoslaven. Sta je tu komplicirano za razumjeti?

Ivo Andric je rodjen u Travniku. Ne u Dolcu. U Travniku je otvoren Muzej u rodnoj kuci Ive Andrica. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 77.239.6.58 (razgovor • doprinosi) 22:17, 16 august 2009

U članku i piše da je rođen u Docu kod Travnika. Ne znam šta ste vi pročitali?! Pogrešno pročitah komentar. Moja greška. Ja sam čitao da je rođen u Docu. --Smooth O 22:28, 16 august 2009 (CEST)

::Muzej - rodna kuća Ive Andrica, bio je i ranije, u osamdesetim godinama u starom dijelu Travnika, mada se cesto u literaturi spominje i Dolac na Lasvi kao mjesto rodenja. Toni 22:37, 16 august 2009 (CEST)

:::U biografiji piše: U matici rođenih crkve Svetog Ivana Krstitelja u Travniku, pod rednim brojem 70, stoji da je 9. oktobra 1892. godine rođen Ivan, sin Antuna Andrića, podvornika i Katarine Andrić, rođene Pejić. Tačno mjesto nije navedeno. Ako se ne varam, kuća rođenja je u starom dijelu Travnika, poslije Šarene džamije u mahali prema Pucarevu, a i Dolac je u tom pravcu. Al´ nisam više siguran. --Amir pitaj 22:47, 16 august 2009 (CEST)

::Ako se ja nevaram u Ulici Ivana Turudije (tako se prije zvala), a Dolac je nekih 5 do 6 kilometara od Travnika, u pravcu Viteza, gdje je prije bila tvornica sibica, a i stari put prema Novom Travniku. Nekad je bila i zeljeznicka stanica u blizini. U nekim od tih kuca u blizini zeljeznicke stanice se navodno rodio, mada ja to znam iz usmenog predanja, pa nije bas mjerilo za wikipediju.:) Toni 22:52, 16 august 2009 (CEST)

:::Ja mogu raspravljati od Bašbunara pa nagore prema Turbetu i Komaru jer sam tamo imao priliku da rekreativno upoznam područje :). Prema Vitezu ne znam. Al´ ko pita ne skita (pola mi je roda iz Travnika), pa ćemo saznati. --Amir pitaj 22:57, 16 august 2009 (CEST)

:Nisam bio daleko, samo par kuca: u travničkoj mahali Zenjak. Ovdje ima nesto interesantno... --Amir pitaj 23:05, 16 august 2009 (CEST)

::Tetka od mog oca je imala kucu odmah pored muzeja, pa jih je poznavala, mada Andric nije dugo u Travniku zivio. Al' to nije bas izvor za wikipediju, da stavim u zagradi...rek'o bi nek'o - ovaj je lud. Toni 23:10, 16 august 2009 (CEST)

:::Ja sad promjeni :). Procitao sam na toj stranici (izgleda da je momak iz Travnika) a rekla mi je i sestricna iz Travnika. Sta cemo sad?!? :) --Amir pitaj 23:13, 16 august 2009 (CEST)

:Toga se i ja sjecam, prica, da je roden u vozu, te u Sarajevu, al' ni on sam nije nikad rekao gdje je, pa što bi mi bili sad pametniji i njemu određivali... a ipak je Travnik bio vezirski grad, a Dolac, osim dobre mesnice i cevabzinice i nema nista...:). Ode ja spavat' jer ako nastavim, postat cu Ćorkan, pa cu gore sutra u Übelbachu po mostu plesat' Toni 23:18, 16 august 2009 (CEST)

Ovaj dio članka ne zadovoljava kvalitete i zahtjeve Wikipedije. Zbog toga sam ga prebacio na razgovor. Dio je vjerovatno prepisan sa neke web stranice, te je bez referenci i nestručno napisan. Poistovjećivanje i usporedba sa Budakom Milom, je neozbiljna i bez referenci ne zaslužuje da bude u članku. Ako neko ima vremena i volje, da ga obradi, možemo ga vratiti u članak--Toni (razgovor) 12:42, 27 februar 2012 (CET)
<nowiki>
Andrićevo djelo može se podijeliti u nekoliko tematsko-žanrovskih cjelina:
U prvoj fazi, koju obilježavaju [[poezija|lirika]] i pjesme u [[proza|prozi]] ("[[Ex Ponto]], "[[Nemiri, Ivo Andrić|Nemiri]]"), Andrićev je iskaz o svijetu obojen ličnim egzistencijalno-spiritualnim traganjem, potaknutom i lektirom ([[Kierkegaard]]). Kritika je podijeljena mišljenja o dosezima tih ranih radova: dok srpski kritik [[Nikola Milošević]] u njima gleda vrhunac Andrićeva stvaralaštva, hrvatski polihistor, Andrićev zemljak iz srednje Bosne [[Tomislav Ladan]] drži da se radi o nevažnim plačljivim adolescentskim nemirima koji odražavaju piščevu nezrelost i nemaju dublje ni univerzalnije vrijednosti.
Druga faza, koja traje do [[Drugi svjetski rat|II svjetskoga rata]], obilježena je Andrićevim okretanjem pripovjednoj prozi i, na jezičkom planu, definitivnim prelaskom na srpsku [[Ekavica|ekavicu]] (što je u dosta radova stvorilo čudnu mješavinu u kojoj narator piše ekavski, a likovi - često fratri - nekim od bosanskih [[Ijekavica|ijekavskih]] ili [[Ikavica|ikavskih]] dijalekata). Po općem priznanju, u većini pripovjedaka je Andrić "našao sebe", pa je ta zrela faza među umjetnički najproduktivnijima, s ovećim korpusom najcjenjenijih priča. [[Pisac]] nije ulazio u književne eksperimente koji su dominirali u to doba, nego je u klasičnoj tradiciji [[realizam|realizma]] [[19.vijek|19. vijeka]], plastičnim opisima oblikovao svoju vizuru [[Bosna i Hercegovina|Bosne]] kao razmeđa [[istok]]a i [[zapad]]a, natopljenu iracionalizmom, konfesionalnim animozitetom i emocionalnim erupcijama, ponajviše na erotskom polju. Ličnosti su pripadnici sve tri etničko-konfesionalne zajednice ([[Bošnjaci]], [[Hrvati]], [[Srbi]] - uglavnom prozvani po konfesionalnim, često pejorativnim imenima ([[Vlasi]], Turci), uz pojave stranaca ili manjina ([[Jevreji]], strani činovnici), a vremensko razdoblje pokriva uglavnom [[19. vijek]], ali i prijašnje vjekove, kao i [[20. vijek]].
Treća je faza obilježena opsežnijim djelima, romanima "Na Drini Ćuprija", "Travnička hronika", "Gospođica" i nedovršenim djelom "Omerpaša Latas", kao i najznačajnijim ostvarenjem toga razdoblja, duljom pripovijesti "Prokleta avlija". Uz izuzetak "Gospođice", realističkog psihološkog [[roman]]a smještenog u srpsku palanačku sredinu, ostala djela su uglavnom locirana u Bosni, u [[prošlost]] ili u narativni spoj prošlosti i [[sadašnjost]]i. Ocjena Andrića kao romanopisca daleko je od jednoznačne: po nekima je pisac, na zasadama franjevačkih ljetopisa i spore, sentencijama protkane [[naracija|naracije]], uspio kreirati dojmljiv svijet "[[Orijent]]a u [[Evropa|Evropi]]"; po drugima je Andrić autentični autor kraćega daha, poput Čehova, pa je najbolji u [[novela]]ma i [[pripovijetka]]ma, dok mu odriču vrijednost postignuća u većim kompozicijama. Bilo kako bilo, Andrić je u svijetu uglavnom poznat po svoja dva romana, "Na Drini ćuprija" i "Travnička hronika" (prvi je pisan tokom II svjetskog rata u [[Beograd]]u). Piščevo se pripovijedanje u navedenim djelima odlikuje sljedećim karakteristikama: uvjerljivo dočaranom atmosferom, upečatljivim opisima okoline i ponašanja, no ne i psihološkim poniranjem: većina je Andrićevih likova (osim franjevaca) gonjena biološkim imperativima i determinizmom u ponašanju koji podsjeća na naturalističku školu [[19.vijek|19. vijeka]]. Osim tih djela, autor je objavio i niz pripovjedaka, putopisne i esejističke proze, te vjerovatno najbolje djelo kasne faze, zbirku aforističkih zapisa "Znakovi pored puta" (posthumno izdane), nesporno jednu od svojih najvrednijih knjiga.
Poslije Andrićeve smrti, prvo stidljivo, a onda i otvoreno (posebno u doba nakon raspada [[Jugoslavija|Jugoslavije]]), počela su se pojavljivati i kritička osporavanja piščeva opusa, što nije bilo moguće tokom Andrićeva života, kada je uživao status nedodirljivoga državnog pisca. Ti se prigovori mogu svesti na dvije zamjerke: nacionalno-političke i estetsko-književne. Po prvoj, gledano iz hrvatske vizure, Andrić je ocijenjen kao nacionalni renegat i protagonist velikosrpske [[ideologija|ideologije]] u unitarističkom jugoslavenskom ruhu, tj. kao neka vrsta nacionalnog otpadnika. Iako je uvrštavan u [[antologija|antologije]] hrvatske književnosti, status mu je prilično nezavidan. Iz bošnjačkog i bosanskog ugla gledanja ([[Muhsin Rizvić]] i drugi), ocjena je slična, uz dodatak da Andrić u svojim djelima prikazuje [[Bošnjaci|Bošnjake]] kao "[[Turci|Turke]]" - poluazijatske nasilnike, podsvjesno mučene kompleksom "izdaje" zbog prelaska na islamsku vjeru. To je mišljenje potkrepljivano ne samo izvacima iz piščevih djela, nego i njegovim esejističkim i publicističkim radovima u kojima slavi Njegoša i "istragu poturica".
Drugi je prigovor vjerovatno ozbiljnije i dugoročno važnije prirode, i cilja na precijenjenost Andrića kao pisca, te na njegovu zastarjelost i plošnost. Opet iz vizure hrvatske književnosti, Andrić ne može podnijeti usporedbi s modernističkim pripovjedačima (od Polića Kamova preko [[Miroslav Krleža|Krleže]] i [[Ranko Marinković|Marinkovića]] do [[Slobodana Novaka|Slobodan Novak]]), pa čak ni sa stilski bliskim, politički kontroverznim Pavelićevim "doglavnikom" [[Mile Budak|Milom Budakom]], s kojim kao pisac tradicionalistički oblikovanih regionalnih epopeja i biološki determiniranih snažnih erotskih strasti ima dosta sličnosti (koliko god se razlikovali u ideologiji). U srpskoj književnosti Andrić je stalno apostrofiran kao "Srbin-katolik", tj. zbog ideoloških razloga, no srpska kritika dvoji koliko je Andrićeva tematika u matici srpske književnosti (često se [[Miloš Crnjanski]] ističe kao najznačajniji srpski pisac [[20. vijek]]a, a post-modernistički trendovi, od Kiša do Pavića, isto nisu išli na ruku Andrićevoj reputaciji). I, naposljetku, bošnjačka kritika drži da je Andrić pisac slabijega zamaha i dosega od [[Meša Selimović|Mehmeda-Meše Selimovića]], a i još nekih savremenih pisaca eksperimentalnoga naboja.
Sve u svemu, Ivo Andrić ostaje spornim klasikom oko kojega se lome politička koplja, no za kojega je dvojbeno koliko je još čitan i prisutan u nacionalnim književnostima tri naroda koji obitavaju u [[Bosna i Hercegovina|Bosni]]. [[Ironija]] je da autor koji je postao simbolom pripovjedačke Bosne ostaje više predmetom političkih sporova, a nestaje kao izvor inspiracije modernijim piscima.
</nowiki>

Good day i don't know if i should write this in Bosnian or English but no matter. There is one crutial thing that it was forgoten it is taht he was not just a Yugoslav he was also A Bosnian so if you would please add that to the article that is writen in Bosnian language. Thank you. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik 109.105.216.58 (razgovor • doprinosi) 22:39, 1 april 2014 (CEST)

He was born in Bosnia and Herzegovina (about which people, cities and history he wrote most of his works - and he mostly wrote in Serbian / except some earlier works/), a Croat by birth, Serbian by his personal declaration later in life, and he was also a Yugoslav diplomat. What else to say? :-) Either side can say that he belongs to them. It's a debate which will last and last. -- KWiki (razgovor) 22:47, 1 april 2014 (CEST)

:Ovo je više svaku mjeru prevršilo, da je kojim slučajem bio zločinac, onda bi bio njihov, a ovako ga svojataju svi, možda čak i Eskimi i pingvini. Ljutite se koliko hoćete, čak i da revertate, ovo sve više liči na krčmu bez računa i bez konobara. Traže se dokazi da se izjasnio njihov ili naš ili pingvin ili Eskim, a niko ne piše o njegovom djelu, radu i dostignućima. Ista stvar je i sa Teslom, jel naš ili njihov koje su bili boje njegova krvna zrnca i ima li više njihove ili naše krvi...--C3r4 22:54, 1 april 2014 (CEST)

У овој секцији има превише извора да би били игнорисани. По чему би било важно само то што католичка црква пише?
=== Иво, Србин и српски писац ===
Иво се изравно и недвосмислено изјашњавао као Србин и српски писац, како је он то волио да каже, у "његовим зрелим годинама и не од јуче".
У свом писму комесару Српске књижевне задруге (1942) истиче да је српски писац.Иво Андрић Кућа на осами, Српска књижевна задруга 1976 стр. 186  док у својим личним документима,  личној карти (1951), војној књижици (1951), партијској књижици (1954), изводима из матичне књиге рођених и венчаних, у рубрици "народност", Иво уноси "српска". С друге стране, два пута се експлицитно дистанцира од хрватства: 1933. одбијањем да његове песме уђу у Антологију хрватске лирике Научни састанак слависта у Вукове дане, Volume 22, Issues 1-2 Међународни славистички центар, 1994 стр. 209,  а затим 1954. одбија да се у његовој биографији у Југословенској енциклопедији помене да је хрватског порекла Enes Čengić: "Krleža post mortem", I-III. Svjetlost, Sarajevo, 1990. 2. part, str 171-172
Као неку врсту потврде Ивине народности споменимо канадско-америчког историчара МекНила (William H. McNeil) који пише да су родитељи Ивине мајке били СрбиIvo Andric The Bridge on the Drina The University of Chicago Press, 1977 Introduction by William H. McNeil. стр. 3 те Војновићево писмо његовом брату Луји у коме каже: „Шаљем то дјело Ex ponto које је пробудило велику сензацију. Писац млади католички Србин из Босне, идеалан младић, 26 год.".Profil profesionalnog čitatelja: čitateljske prakse Ive Vojnovića, Nada Topić, Sveučilište u Zadru, Poslijediplomski studij Društvo znanja i prijenos informacija стр. 13. Једнако треба додати два друга странца, Ивине пријатеље и савременике Л. Ф. Едвардса (Lovett F. Edwards), који у свом предговору преводу књиге (1944) каже да је Иво истовремено и Србин и Босанац The bridge over the Drina by Ivo Andrić Harvill, 1944, те сталног секретара Шведске краљевске академије Остерлинга (Anders Österling), који у свом говору приликом додељивања Нобелове награде Иви, истиче да се је Иво, као млад српски студент, прикључио националном револуционарном покрету, био прогоњен па затворен 1914 на почетку Првог светског рата.
Српска књижевна критика види Андрића као српског књижевника српске авангарде и међуратног модернизма двадесетог векаСрпска књижевност ХХ века, Наставни програм Филолошког факултета Универзитета  у Београду и књижевника који је израстао из српске књижевне традиције  А. Петровић: "Живи роман у Андрићевом кључу", поговор књизи Б. Вонгара "Раки", Јасен Београд 2011
A ko kaže da Andrić nije (i) srpski pisac? (P. S: Nisam čitao članak.) I dokad će uopće trajati ovo prebrojavanje njegovih krvnih zrnaca umjesto da se piše o njegovom djelu? Nije on svojim porijeklom, a, Boga mi, ni nacionalnim izjašnjavanjem zaslužio mjesto u historiji i enciklopedijama nego djelom/djelima. I ima još nešto što se ne može ignorirati: ovdje se ne piše ćirilicom (iz praktično-tehničkih razloga, a ne nekih drugih na koje bi se moglo pomisliti). – KWiki (razgovor) 11:44, 4 juli 2016 (CEST)

Нико не каже, али ако ико има право да то каже ко је он, онда је то он сам па затим они који су га лично знали. Докле ће се игнрисати оно што је Иво сам о себи рекао? Нису пребројавали крвна зрнца. Ћирилица је једно од два равноправна писма Босне и Херцеговине, у којој сам ја рођен и одрастао.

: Ako se u članku negdje poriče da se izjasnio kao Srbin ili da pripada srpskoj književnosti, to je faktografska greška i bit će ispravljena. (I dalje nisam pročitao članak, tj. jesam, ali prilično davno, pa sam zaboravio, a trenutno sam zauzet poslom van Wikipedije.) Ali on isto tako pripada i bh. književnosti (jer je rođen i /donekle/ odrastao u BiH i jer mu većina djela govori o BiH i njenoj historiji i ljudima) i djelomično hrvatskoj (samo onaj mladalački period, tj. Hrvatska mlada lirika). Za ćirilicu: Jest u Bosni i Hercegovini, tj. bosanskom jeziku, ali ne i na ovoj Wikipediji (Wikipedia nema nikakve veze sa državom). Meni lično nimalo ne smeta – i meni je bila prvo pismo koje sam naučio. I ne zaboravite se potpisivati (klik na ovu plavu olovku u gornjoj alatnoj traci). – KWiki (razgovor) 12:16, 4 juli 2016 (CEST)

::Ја поздрављам то што ти кажеш да је босански писац. То каже и Ловет, његов преводилац. Ако Хрвати кажу да је и њихов, поздрављам и то, али знам да се Иво у два наврата дистанцирао од хрватства, једном кад је одбио да његове песме уђу у антологију хрватске лирике, а други пут кад је одбио да се у Југословенској енциклопедији помене да је хрватског порекла. – 109.245.118.31 12:29, 4 juli 2016 (CEST)

::А затим, Босна и Херцеговина је у време Ивиног рођења била део секуларне државе Аустрије и имала је државне матичне књиге рођених. Зашто се не позвати на државне матичне, а не црквене матичне књиге пошто су само државне законите? – 109.245.118.31 12:39, 4 juli 2016 (CEST)

::: Wikipedia poštuje službene dokumente i uzima ih za izvore (ako su dostupni, naravno). Ako to nije urađeno u ovom članku, ne znam razlog. [Inače, ne pokrivam književnost na Wikipediji iako mi je dio struke. Moje izmjene u toj oblasti rijetke su i većinom tehničke prirode (Wikisintaksa i pravopis)]. – KWiki (razgovor) 12:57, 4 juli 2016 (CEST)

Иво о себи и други о њему - са српске википедије

Иво, Србин и српски писац

U članku piše
za kompletno književno djelo o historiji jednog naroda, s romanom Na Drini ćuprija (1945.) kao vrhuncem tog djela.
Međutim, link http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1961/ kaže
The Nobel Prize in Literature 1961 was awarded to Ivo Andric "for the epic force with which he has traced themes and depicted human destinies drawn from the history of his country".
Predlažem popraviti.--109.245.156.205 22:34, 5 juli 2016 (CEST)

Pozdrav, Naišao sam više puta na članak u kojem se citira antiislamski sadržaj Andrićevog pisma kolegi pjesniku/piscu koji je posvetio jednu pjesmu upravo njemu.
Citiram: "Mene također ova sredina smrada, loja, lenosti i pokvarenosti poklonika arapskog varalice guši, pa sam više u Beogradu nego u Bosni".
Radi se o ovim izvorima:
# https://www.tacno.net/kultura/ko-se-nije-skrio-fasista-je-bio/
# https://www.islamskazajednica.ba/index.php?option=com_content&view=article&id=6320:ikona
Provjerio sam stanje izvora tacno.net na raskrinkavanje.ba i čini se da tacno.net ima dobru reputaciju kao izvor. Molio bih vaše mišljenje prije nego dodam rečenicu sa izvorom u članak. Hvala Amomiman (razgovor) 18:18, 22 januar 2023 (CET)

Ova Andrićeva rečenica poznata je i bez ovih izvora, tj. ne navode je samo oni. Međutim, ne treba je smatrati mišlju vodiljom u njegovom književnom opusu, tj. treba odvojiti književnika Andrića od čovjeka Andrića. KWiki (razgovor) 19:51, 22 januar 2023 (CET)
Može se spomenuti u podnaslovu kontroverze, s dobrom referencom ali ne treba stavljati sadržaj pisma, to možda eventualno u wikicitate ili sl., ako nije pod autorskim pravom. Panassko (razgovor) 21:35, 22 januar 2023 (CET)

Na tacno.net je napisao neki "student". To nije referenca. I Wiki nije žuta stampa. KWiki je već napisao o stilu pisanja. AnToni(R) 06:03, 23 januar 2023 (CET)

:Mislim da ste pogriješili, komentar KWikija nije se odnosio na taj stil, nego na stil u smislu da se odvoji 'književnički' od 'personalnog' dijela. To je i urađeno u članku, u skladu i sa ostalim člancima o osobama, gdje kontroverze imaju svoj podnaslov (slično kao Privatni život podnaslov u drugih članaka). Drugo, iako bi se izvor sa 'tacno.net' mogao okarakterisati kao nepouzdan, jer ga je kako kažete napisao student, sigurno je pouzdan onaj sa portala Islamske zajednice u BiH od Nedžada Latića. Stoga, molim Vas da vratite Vaše izmjene i otključate članak, jer nije bilo nikakvog vandalizma i nema potrebe za tim. Hvala Amomiman (razgovor) 10:29, 23 januar 2023 (CET)

::Zašto bi od Islamske zajednice bio pouzdan izvor? Ko je Latić? Književni kritičar? Biograf? Ili piše pod inicijalima o Wikipediji za "Preporod" i klix? AnToni(R) 10:52, 23 januar 2023 (CET)

:::Jedna od referenci je i ova, a možda drugi korisnici imaju i boljih izvora. I ja se trudim pronaći provjerene informacije, kako bi se poboljšao kvalitet članaka. Molim bez podrugljivih pitanja koja ničemu ne vode. Amomiman (razgovor) 13:17, 23 januar 2023 (CET)

Ovo se komotno može navesti u "Kontroverzama" (neutralnim tonom, podrazumijeva se). – KWiki (razgovor) 13:56, 23 januar 2023 (CET)

Wikipedia na engleskom to lepo sažima navodeći: In Bosnia and Herzegovina, beginning in the 1950s and continuing past the breakup of Yugoslavia, his works have been disparaged by Bosniak literary critics for their supposed anti-Muslim bias. („U Bosni i Hercegovini, tokom pedesetih godina 20. stoljeća i nakon raspada Jugoslavije, bošnjački književni kritičari prekoravali su Andrićeva djela zbog njihove navodne antimuslimanske pristranosti.”). „Zanimljivosti” i ine odjeljke poput „kontroverzi” valja izbjeći u širem luku. – Aca (razgovor) 14:18, 23 januar 2023 (CET)

:Stepen sažimanja bi trebao biti jednak za sve teme koje su, naravno, referencirane iz sekundarnih izvora (važi za sve članke). Ako je sadržaj kontroverzi dovoljno velik, ne vidim razlog da isti nema svoj podnaslov. Moje izmjene (koje su vraćene) uključivale su izbacivanje "Zanimljivosti" i reorganizaciju naslova i podnaslova. Amomiman (razgovor) 15:02, 23 januar 2023 (CET)
Zašto ne uzeti referencu iz nove biografije Ive Andrića. Prevedena je s njemačkog. Zašto neki portali i lokalni marginalni "kritičari" koji ga možda nisu ni čitali? O nobelovcu prevedenom na sve svjetske jezike, treba da se uzimaju reference poznavalaca njegovog dijela. A teolozi i naručeni kritičari nek pišu o svojim sferama. AnToni(R) 15:31, 23 januar 2023 (CET)

Nije kritika, nego navođenje činjenica. I da jeste kritika, ako je relevantna, nema razloga da se ne navede. Na kraju, nema pravila da se izjave teologa ne referenciraju. Ako ta nova biografija ne obrađuje temu oko gorespomenutog pisma, onda je ta biografija nepotpuna, a vrlo moguće i pristrana. Zato i jest praksa navesti više nejednostranih različitih izvora na Wiki (svaki iskusan urednik to zna). Ko će odrediti koji kritičar je poznavalac ili nepoznavalac djela i da li je biti poznavalac relevatno i za šta, naročito za činjenice? Amomiman (razgovor) 16:14, 23 januar 2023 (CET)

:Ukratko: Da bi kritika nekog književnog kritičara za Wikipediju, a pogotovo za Andrića Ivu, bila relevantna potrebno je: Da je kritičar objavio nekoliko knjiga, koje su izdate u renomiranim  nezavisnim izdavačkin kućama, da su njegove knjige prevedene ili objavljene na drugim jezicima, ili da se koriste, u ovom slučaju, na području sličnog govornog područja, da su njegove kritike prisutne u kvalitetnim književnim časopisima, te da se smatra poznavaocem književnog djela autora o komu piše. O tome da neki student, na nekom portalu piše svoja ili naručena razmišljanja i objede, a neki teolog razmatra rad nobelovca, ne bi puno diskutovao, te preporučujem da svako ostane u svome obrazovnom okruženju. Ovo me podsjeća na aforizam, koji se nadovezuje na Miljkovićevo "Poeziju će svako pisati", našto je duhoviti aforističar odgovorio: "E baš se toga i bojim!" Ko nije, nek' pročita biografiju Michaela Martensa "Im Brand der Welten",  gdje će naći sva ta podmetanja Andriću i zloupotrebu njegovog djela, od Karađića, pa do ideologa SDA i hrvatskih prevoditelja Andrićevih knjiga, koji evo godinama pokušavaju da ga prisvoje, dokažu mu neku mržnju ili da nađu prijevod naslova "Na Drini ćuprija". AnToni(R) 20:18, 23 januar 2023 (CET)

::Želim da istaknem da su navodi koje sam postavio činjenice o osobi, a ne književna kritika ili mišljenja. Ako postoje određena pravila vezana uz validnost književnih kritičara, slobodno ih podijelite, u suprotnom ne mogu se primijeniti. Ne mora se svako složiti s mišljenjem da je velika stvar biti nobelovac u odnosu na druge kriterije, a možemo se prisjetiti i ostalih nobelovaca koji su okruženi kontroverzama, kao što su Handke i San Suu Kyi. Amomiman (razgovor) 21:06, 23 januar 2023 (CET)

:::Taj citat već postoji na sestrinskom projektu koja se zove Wikicitati i namijenjena je za citate. Kako odlučujemo koji citati su vrijedni da se pojave na enciklopedijskom članku? Haris (razgovor) 11:08, 26 januar 2023 (CET)

::::Postoji i citat gdje govori svakakve gnusne stvari o Višegrađanima, koje radije ne bih citirao. Citat se može naći u ovom izvoru na str. 4. Bilo bi dobro postaviti pravila oko citiranja članaka, kako bi se izbjeglo brisanje ako se nekome ne sviđa citat. Što se tiče izgradnje Andrićgrada, trebalo bi istražiti postoji li neki izvor koji ga veže sa citatom. Amomiman (razgovor) 17:27, 28 januar 2023 (CET)

:::::I da, trenutna kritika u članku nije kritika uopšte. Napisano je sa određenom dozom pristrasnosti, dodane su pojedine izjave koje ne kritikuju nego staju na stranu subjekta (Jergović), gdje citati očigledno sada nisu problem(?). Amomiman (razgovor) 17:40, 28 januar 2023 (CET)

::::::Sve citate je moguće postaviti na sestrinski projekat. Haris (razgovor) 18:07, 28 januar 2023 (CET)
Da li to znači da sve citate iz članka treba prebaciti na Wikicitate? I koja je praksa generalno kod citata? Ako se već ne može navesti citat, da li može da se prepriča sadržaj citata svojim riječima? Amomiman (razgovor) 14:53, 1 februar 2023 (CET)

Ako je dovoljno značajan citat, i ako se isti spominje u sekundarnim izvorima, onda da. Vjerovatno i sami uviđate opasnost toga, jer bi svako pominjanje nekog citata u sekundarnim izvorima mogli ubacivati u enciklopedijski članak, stoga je potrebno voditi računa i o težištu izvora, koliko su prisutni, kakvi izvori ih pišu, itd. Haris (razgovor) 19:37, 1 februar 2023 (CET)

:Hvala na odgovoru. Ima smisla, kad bolje razmislim, možda i nisu toliko rasprostranjeni izvori o ovim navodima. Važno je samo da radnje administratora budu u skladu s pravilima, a ne zbog ličnih afiniteta istih. Zaključavanje članka na 7 dana je neopravdano, možda upravo zbog ovih drugih razloga. Hvala još jednom Vama Mhare. Amomiman (razgovor) 20:11, 1 februar 2023 (CET)


Razgovor:Sandžak (čvor)

Mislim, zar ne bi bilo isto kao da izbrišemo grb od članaka o Kurdistanu jer zvanično ne postoji? - A.L.

Grb koji si postavio je nacionalni grb Bosnjaka u Srbiji i Crnoj Gori, a ne grb Sandzaka - i zbog toga je bio uklonjen. Sandzak kao regija sasvim sigurno postoji i nalazi se u sastavu Srbije i Crne Gore, ali nema svoj grb niti politicku autonomiju. Pingos 22:56, 27 Oct 2004 (CEST)

Hteo bi otvoriti ovu temu s ciljem da moderatorima ukažem na to da se Sandžak u Srbiji, pored tog imena zove i Raška oblast. Postoji razlika između oblasti i okruga u Srbiji. U ovom članku su ta dva pojma po svemu sudeći permutovana. Predlažem sledeći tekst:
umesto:

:Mora se napomenuti da iako mnogi (U glavnom Srbi) smatraju da je Sandžak samo dio Raške oblasti - to je pogrešno. Raška oblast je distrikt Srbije koji se sastoji od općina Kraljevo, Vrnjačka Banja, Raška, Novi Pazar, i Tutin. Jedino Novi Pazar i Tutin su u stvari dio Sandžaka. Sandžak se sastoji od još devet općina koji ne pripadaju Raškoj oblasti. Od tih devet općina, četiri se nalaze u Srbiji, i to su: Sjenica, Prijepolje, Nova Varoš i Priboj. Te četiri općine, zvanično su dio Zlatiborskog okruga.
treba staviti:

:Sandžak se kao dio Srbije u njoj definiše kao Raška oblast. Općine Priboj, Nova Varoš, Prijepolje, Sjenica, Tutin, Novi Pazar i Raška su srpski dio Sandžaka, ostali dio Sandžaka je u Crnoj Gori. Prema teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije u 29 okruga, općine u Raškoj oblasti (Sandžaku) pripadaju Raškom i Zlatiborskom okrugu. Dakle, ovdje se razgraničavaju termini oblast i okrug. Srdačan pozdrav, --Pokrajac 23:42, 28 Nov 2004 (CET)

Sandžak kao oblast i/ili okrug u Srbiji?


Razgovor:Beograd

Članak je preuzet sa hrvatske wikipedije.
Članak ima istu formu kao i članak o Beogradu sa srpske wikipedije na ćirilici. Pokrajac
Zašto ne preuzeti članak sa srpske viki, znatno je potpuniji.

Razlog preuzimanja nekih članaka sa hrvatske, a ne srpske Wikipedije leži u tome da mnogi autori na bosanskoj Wikipediji nemaju konvertor sa ćirilice na latinicu, pa im je stoga lakše preuzeti članak sa hr:wiki. Sve u svemu osjećajte se slobodnim da preuredite članak, jer općenito naravno da nema nikakvih zabrana preuzimanja članaka sa sr:wiki. --Bosnawi 15:46, 24 maj 2005 (CEST)
Prevodilac Vucko mozete skinuti ovdje .  Vrlo prosto za koristenje, prebacije cirilicu u latinicu i obratno. --Dado 15:55, 24 maj 2005 (CEST)
Pa imate na srpskoj wikipeda-i i latinicu, samo kliknete gore na "latinica"....ne trebaju vam konventori!
Savezna skuptina se posle razdvajanja Srbije i Crne Gore vise ne zove tako :)
Na slici na kojoj je Kosovo izuzeto iz Srbije (iako BiH ne priznaje Kosovo kao nezavisnu državu), Beograd je "pomeren" 50ak kilometara istočno od njegovog stvarnog položaja...ne znam odakle vam ova slika...ali nađite neku precizniju.
Promeniti mapu, jer BIH ne priznaje secesiju Kosova i Metohije!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!
Ne pise se ime Beograda na madjarskom Fejervar, nego Fehervar.
Takodje nije Nandorfejervar, nego Nandorfehervar.

Molim vas promijenite mapu na kojoj je Kosovo ucrtano kao nezavisno od Srbije. Kosovo niti je međunarodno priznata nezavisna država, niti je od Republike Bosne i Hercegovine priznato kao takva - iz naše perspektive dakle idalje je dio teritorije Republike Srbije. Također ne mogu da nađem u ni jednom drugom članku o Beogradu na drugom jeziku mapu, na kojoj je Kosovo ucrtano kao nezavisna država. Molim vas stavite ispravnu mapu.
Pozdrav

Kosovo je medunarodno priznata drzava od strane 63 zemlje. Cinjenica da nije od BiH priznasta i da Vi nemozete naci kartu na kojoj je Kosovo samostalno ne mijenja na stvari da Kosovo vise nije dio Srbije.Toni 12:06, 4 decembar 2009 (CET)

::Wiki na bosanskom jeziku nije glasilo vlade BiH niti je duzna slijediti vladine preporuke.Toni 12:07, 4 decembar 2009 (CET)

:::Ja takodjer mislim da se na Wikipediji na bosanskom jeziku, karta Srbije treba prikazati sa Kosovom. Istina je da Wiki na bosanskom jeziku nije službeno glasilo vlasti u BiH, ali ono sto nas odredjuje po mnogima pitanjima jeste stav drzave BiH o tome. A stav drzave BiH je da Kosovo nije nezavisna drzava. Ukoliko ovo nisu dovoljni argumenti, mozda da se pokrene glasanje na ovu temu. --Harist 23:44, 1 decembar 2010 (CET)

:::Glasanje u ovom slucaju nije primjeran nacin za odredjivanje, koja karta je pravilna. Priznanje Kosova je na medjunarodnom nivou, a wikipedija nije politicki alat jedne drzave niti vlade. Informacije o otcjepljenju Kosova, mozete napisati u clancima o historiji Kosova i/ili Srbije. Toni 12:41, 2 decembar 2010 (CET)


Razgovor:Hrvati

* Ne razumijem napomenu o autorskim pravima ? Propadanje enciklopedije Jugoslavije nam ne daje za pravo da prenosimo clanke kako zelimo, jer oni jesu zasticeni autorskim pravima. Mozda ne postoji niko ko bi sudski mogao traziti zastitu tih prava, ali to ne znaci da jedan projekat poput wikpedije treba svjesno krsiti postojece zakone. Odlucno se suprotstavljam ovakvoj praksi, i pozivam one koji prenose ove clanke da ih sami uklone.

Ne, nisu zaštićeni autorskim pravima. Tu se varaš. Osim toga-a što misliš, koja bi bila Tunjina reakcija ? Ako već imaš grižnju savjesti, onda stavi oznaku da je to Tunjin tekst. Svatko bi bio počašćen da se nađe na mreži i bude pristupačan svima, umjesto da tavori u nekakvim budžacima i nitko nema pojma o tome. No, ako te to smeta-nema problema, mogu ja napisati i bolji. Samo, oduzimaš Tunji auditorij. Tekst je iz 2. sveska EJ, Bje-Crn, 1982. Dakle- ili stavi oznaku o autorstvu, ili briši-no, ne mislim da time činiš uslugu autoru. Mir Harven 23:18, 1 Nov 2004 (CET)

:Osim toga-ne znam za GNU priče, no jači je fair use, a to je da se može slobodno citirati dio nekoga djela, a bez da se pita autora. http://fairuse.stanford.edu/ Mir Harven 12:42, 2 Nov 2004 (CET)

::>>Svatko bi bio počašćen da se nađe na mreži<<  U ovo sumnjam. Možda Tunjo i ne bi imao ništa protiv citiranja, ali tekst na Wikipediji implicira da bilo koji diletant na planeti koji ima internet pristup i razumije bosanski može da mijenja njegove rečenice i dodaje ili oduzima šta mu je volja. Možda Tunjo ne bi imao ništa ni protiv toga... ne znam - ali poenta je da nije na nama da nagađamo. P.S., propadanje Jugoslavije ne znači da je Tunjo propao. On je još uvijek vlasnik autorskih prava na tekst koji je napisao. E.B. 21:53, 2 Nov 2004 (CET)

:::1) Ne mislim da je Tunji Filipovicu bas neka velika pocast da bude objavljivan na internetu, nakon sto su njegovi radovi objavljivani u brojnim izdanjima nekoliko Akademija Nauka i Umjetnosti, i gotovo svim znacajnijim naucnim i politickim publikacijama.

::::Internet je kriterij. Ako netko potraži osobu XYZ i nađe ga tu, kao i informacije-to se broji. To je tako, neovisno o akademijama i sl. Ovako si "vidljiv" svijetu.Mir Harven 00:07, 3 Nov 2004 (CET)

:::2) Fair use se odnosi na upotrebu dijelova clanaka radi upucivanja kritike autoru, tako da bar u ovom slucaju to nije zadovoljeno.

::::Ne, ja sam upotrebljavao fair use u nekim pfd knjižicama i brošurama kao ilustraciju nekih teza: ne treba biti kritika, nego može bilo koji dio članka za objašnjenje i opis neke teme, uklopljene u veći tekst. Mir Harven 00:07, 3 Nov 2004 (CET)

:::3) Tunjo Filipovic nije vlasnik autorskih prava, jer je njegov clanak bio dio zajednickog djela, tako da je vjerovatnije da je vlasnik autorskih prava Enciklopedija Jugoslavije.

::::Koja više ne postoji. Niti je LZ MK (http://www.lzmk.hr ) njen automatski pravni sljednik. Mir Harven 00:07, 3 Nov 2004 (CET)

:::4) GNU je jedna od dozvola sa najdetaljnije propisanim pravilima upotrebe djela,  5) I dalje ne vjerujem da imamo zakonsko pravo upotrebe tudjih clanaka iz Enciklopedije Jugoslavije, ali sigurno nemamo moralno pravo da to uradimo.

::::Imamo moralno pravo ako citiramo tekst, čiji je, i ne dozvolimo njegovo mijenjanje kao citata. ostalo se može mijenjati, ali citat ne. Ako ne-onda se piše drugo. Mir Harven 00:07, 3 Nov 2004 (CET)

:::6) Ja necu uklanjati ni jedan clanak, jer ne zelim biti policajac na projektu, samo apelujem na sve koji to cine da budu svjesni svojih djela i mogucih posljedica po ovaj projekat.Pingos 23:09, 2 Nov 2004 (CET)

::::Dobro, možemo maknuti, da ne pilimo. Napisat ću novi (ionako mislim da je Tunjin članak dijelom zastario i ograničen). Mir Harven 00:07, 3 Nov 2004 (CET)

Postoje li dokumenti koji to pokazuju? Jesu li na mreži dostupni?

Zdravo! Ja sam završio osnovnu i gimnaziju u Sloveniji i znam, da nema područja, gdje bi bilo hrvatsko stanovništvo znatno veće ili čak većina, već su raspršeni širom zemlje. Ko drugo u Sloveniji po trenutačnom zakonu imaju status manjine isključivo dvije manjine, i to italijanska i mađarska, ma da bi mnoga koja druga etnička pripadnost trebala imati status po broju prije njih. Tako da bi zamolio administratore, da poprave očitu grešku. Osim toga mogli bi uvrstiti i taj članak među Slavene. LP

Može li neko objasniti šta znači "kriška Jugoslavije"?--AnToni(R) 13:39, 1 decembar 2019 (CET)


Razgovor:Spisak bosanskohercegovačkih autora

Da li bi bilo bolje da se sve ovo preusmjeri na "Bošnjački autori"? Asim Led 01:46, 6 Nov 2004 (CET)

Prije nego što se počnu brisati abecedni članci treba provjeriti šta na njih linkuje i ovo podesiti. Također treba bi trebalo uraditi nešto sa kategorijom Spisak bosanskohercegovačkih književnika. Ako nije potrebna, onda izbrisati. -- Edin(r) 11:22, 15 januar 2013 (CET)

Kategoriju možemo isto pobrisati! --Toni(razgovor) 11:24, 15 januar 2013 (CET)
Nešto sporedno. Zar ne bih ime ovog spiska trebalo biti Abecedni spisak bosanskohercegovačkih pisaca? Na spisku su samo prikazani pisci/književnici, a autor čovjek može biti svega, ne samo knjiga. -- Edin(r) 11:52, 15 januar 2013 (CET)

Tačno tako! --Toni(razgovor) 11:53, 15 januar 2013 (CET)

: Treba onda isto podesiti šablone i slične stvari, pošto se na više mjesta to griješi: , , , -- Edin(r) 11:59, 15 januar 2013 (CET)


Razgovor:Spisak Bošnjaka

== Neki Nedostaju a nekima nije mjesto ovdje ==
- Gdje je Fahreta Jahic alias Lepa Brena
- gdje je Irfan Mensur
A kako srednjovjekovni bosanski vladari mogu biti bosnjaci, kad bosnjaci kao narod tada nisu ni postojali niti su se identifikovali kao bosnjaci.
Kako Mehmed Pasa Sokolovic moze biti bosnjak?, mehmed pasa je bio srbin dok ga nisu odveli u janicare i od tada zivi i radi
u turskoj, stoga moze biti po narodnosti ili srbin ili turcin
Mislim da je ovo nezgodan način označavanja. Ne vidim zašto se toga držati. Bolje je primijeniti kao ovo s hrvatima ne en wiki, jer nema toliko petljanja u pisanju. http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_Croatians Mir Harven 23:50, 11 Nov 2004 (CET)

Zamolio bih osobu koja konstantno navedenog stavlja na ovu listu da poštuje izjavu samog g. Kusturice gdje se on izjašnjava Srbinom, tj, da dotičnog više ne stavlja na ovaj spisak. --Bosnawi 13:40, 19 maj 2005 (CEST)

Mislim da sam naziv članka kaže dovoljno o tome šta treba da bude navedeno u spisku. Ovo je spisak Bošnjaka, a ne nekakvih Bošnjaka-Muslimana. --Bosnawi 13:43, 19 maj 2005 (CEST)
JA SAMO HOCU DA PODRZIM,POSTOVANOG KOLEGU,JER ZASTO JEDNOG COVJEKA NIZE VRIJEDNOSTI SVRSTAVATI U VELIKANE BOSNJACKOG NARODA!!!!!!!!!

Zasto se moje promjene brisu kada sam samo naveo Bosnjake, i jos sam samo pisao Bosnjake. I na pocetku pise da se slobodno dodaje.

::Nije poenta navesti Bosnjake, nego znamenite Bosnjake. Druga stvar je sto moras potrefit kategoriju u koju stavljas nekoga, i konacno da napises ime kako se pise. Dje bolan nadje Ibrahima Jukana ili Sanelu Sijercic? Pe neces valjda kafanske pjevaljke koje sire shund iz Srbije navoditi medju znamenite Bosnjake? Ili Backovica koji nije ni 25-tu godinu prevalio? Oni jednostavno nisu kategorija Muhameda Filipovica koji iza sebe ima preko hiljadu objavljenih radova itd. Emir Kotromanić 21:55, 6 novembar 2005 (CET)
Svidzalo se tebi ili ne, mnogi Bosnjaci vole ove pjevace i nesmatram ih sundom. Sund je Ceca i njihova kompanija. Ovo su pjesme pjevane u orijentalnom stilu sa dodatkom novih ritama pa i starih balkanskih. Svako ima svoj ukus i mislim da je dozvoljeno da kazes da neku muziku volis bez ono "to je papanski" i tako. Papanski je vrsiti sekulizaciju muzike pa cak dijelit slusaoce na kategorije "seljaci, gradzani.." to ce vise razdvojit Bosnjake od muzike. A da znas da mi zlo dodze od bosnjackih pjevaca na pinku. Ali priznajem da ovi sto sam naveo mozda nisu dostigli rang za znamenite. Ali eto Deen je nasu drzavu pred cijelom Evropom predstavio mislim da bi to nesto znacilo.

::Nije poenta sta neko voli. Poenta je ko je znamenit Bosnjak, a ko nije. Razumijes? Neme tu novih ritmova il starih ritmova, kafanska pjevacica se ne moze staviti u kategoriju s Himzom Polovinom. Turbo Folk nazalost krenuo je u okupaciju bosnjacke kulture i sevdalinke kao nosioca te kulture. Svako ko u tome ucestvuje nema veze sa bosnjastvom. Ne mogu sljedeci stihovi biti nesto znamenito:  :::*Najbolji si najbolji od svih faca slavnih, ti vozis Ferari u gradu si glavni!

::*Caki, Caki, Cale kupi mi sandale, samo pazi Cale da ne budu male!

::*Kazi mala svoje muke, cica ima zlatne ruke! Nece cica tu da srlja, hoce samo da podrlja!

::*Majka Muju shisala na struju, kuka Muja zbog varoskih cura, u modi je dugacka frizura.

::*Koka kola, Malboro, Suzuki, diskoteke, gitare, buzuki, to je zivit, to nije reklama nikom nije lepse nego nama!

::Sto se tice Backovica, i njegove pro-homoseksulane (ne)kulture i nekoliko snimljenih pjesmica, to opet nije kategorija znamenitosti. Ali niko te ne sprjecava da pises o Backovicu kao mladom pjevacu iz BiH u posebnom clanku. Emir Kotromanić 17:39, 7 novembar 2005 (CET)
-kupio babo sinu pravu limozinu, hajde sada sine ljubi zenu fine-
Ma znam ja to i gore sam rekao da nisu stigli do znamenitih. Procitaj opet pa ces shvatit sta sam htio reci.
POZDRAV

Pozdrav,
Smatram da se ovdje treba naći ime Gospodina Bakira Izetbegovića, našeg člana predsjedništva.
u budžaku (rubrici-odjelu) za lica od velikog značaja za Bosnu i Bošnjaštvo uopće nevidim ime generala Delića.

gdje je armiski general Rasim Delić na spisku

Koliko puta da ponovim i da kopiram te iste reference da bih shvatio da Selimoski nije Bosnjak? Nema nista bošnjačko u njega. Njegove doprinose u vjezi Bošnjaka je neosporljiv, ali to ga ne pravi Bošnjak. Maknite njega.--MacedonianBoy (razgovor) 12:17, 30 mart 2013 (CET)

Zahtjevam da se pod kategoriju "VOJNICI" doda ime Naser Orić


Razgovor:Alija Isaković

{{Stranica_za_razgovor}}
{{arhiva|širina=200px|
* [[/Arhiva1|Arhiva 1]] (do 16/04/23)

[[Slika:Emblem-important.svg|20px|lijevo|Upozorenje]]<small>Molimo vas da ne mijenjate arhive.</small>
}}

Ovu sam izmjenu vratio, jer mi nije poznato da postoji "bosanskomuslimanska književnost", niti da je napisana neka antologija s tim nazivom! Šta je Kodrić time htio reći, nije mi jasno, niti ću da nagađam, a inače pridjevi u superlativu ne pripadaju u enciklopediju.--AnToni(R) 19:17, 16 april 2023 (CEST)


Razgovor:Husein-kapetan Gradaščević

Asime potkrala ti se mala greska u naslovu clanka. Napisao si Husejn umjesto Husein.
Kapetan se pise malim slovom (titula).
Uredu, sekunda.. Asim Led 01:43, 13 Nov 2004 (CET)
Članak je pun grešaka i istorijskih neistina, što se verovatno ne bi desilo da ste koristili izvore starije od 1990. Bilo bi interesantno da se neko potrudio da objasni zašto je Husein Gradaščević za bitku odabrao baš Kosovo 1831., kako to da je imao srdačne odnose sa Njegošem sa kojim se stalno dopisivao, zašto Miloš Obrenović (sa kojim inače nije imao dobre odnose) u pismu grofu Neselrodu u Petrogradu kaže za Gradaščevićev pokret: "prete Porti, ako ne odustane od zavođenja novina, da će se vratiti krstu, koga su, silom gonjeni, odbacili jednom, ili izginuti do poslednjeg člana braneći veru i svoja prava". Zašto vrlo brzo odbacuje titulu bega i na ličnom zlatnom pečatu mu piše "Husein kapetan Gradaščević, vitez i predvoditelj cele bosanske voiske", baš ovim rečima? Zašto se na velikom broju dokumenata potpisivao ćirilicom? Koliko hiljada Srba je bilo u sastavu njegove vojske? NamerŠno izbegavam bilo kakve teorije, interpretacije, tuđa mišljenja i razmišljanja kako bih isključio bilo kakvu proizvoljnost i jednostranost, sva moja pitanja i primedbe se baziraju na originalnim istorijskim dokumentima koje sam lično video!    Uroš 16:26, 17. Apr 2006 (CET)
I šta ćemo sad? Jel' i on Srbin? Zrak je srpski, država srpska, pa i ova tastatura je srpska. Ajme nama, sve je srpsko. Ćirilica je srpsko pismo! Da Da Da, jeste. Možda sam i ja Srbin, nikad se ne zna. Jedno znam. Ma koje dokaze, bilo kakve mi vama dadnemo - to se odbacuje. I šta god da kažemo, vaša je istina. Vaša vaša i samo vaša. Niko drugi nije u pravu, uglavnom. Većinom. Dokle i dokad? --Haris 20:30, 17 april 2006 (CEST)

: Zar nisi znao da su svi koji pisu cirilicu srbi? Tako su i Cirilo i Metodije bili srbi koje je poslala nebeska srbija da krsti nebeske srbe. Grci su inace juzni Srbi. Isto tako Putin laze kad kaze da je rus, jer on pise cirilicom a svi mi znamo da je to samo srpsko i srpsko. Inace salu nastranu, Hare bezveze gubis vrijeme na ljude koje nikad nisu procitali knjige. To se samo treba ignorirati sve dok ne unistava clanke. A kad to pocne raditi onda BAN. --EmirA 20:45, 17 april 2006 (CEST)

: Zaista ne razumem ovakvu reakciju, ja sam svoj komentar bazirao ne određenim istorijskim dokumentim i ništa nisam paušalno omalovažavao i diskvalifikovao. Nemam ništa protiv bilo koje nacije, i u potpunosti zastupam stav da je svaka nacija, pa i srpska, nastala u jednom istorijskom trenutku diferencirajući se od neke veće etničke grupe. Shodno tome, potpuno poštujem da danas postoji bošnjačka nacija. U krajnjoj liniji, najbitnije je kako neko lično doživljava pripadnost, i u tom smislu svako odavde može reći da je Eskim i ja ću to poštovati. Ali ovde se radi o nečemu drugom. Pre svega sam govorio o Gradaščeviću kao o ličnosti koja je u najmanju ruku bila svesna svog srpskog porekla, kao i mnogi drugi veliki Muslimani (Meša Selimović, Emir Kusturica, itd.). Neki od njih su posezali za restauracijom svog nacionalnog identiteta, a neki su tome prilazili dijalektički. Ne znam da li treba i eksplicitno da kažem da ne mislim da su svi živi Srbi pa i Grci. Kao što rekoh, za mene su Srbi oni koji se osećaju tako i ne vidim u toj sferi bilo kakav prostor za nametanje etniciteta. Ali potreba novostvorenih nacija za svoje post festum utemeljenje u istoriji je krajnje smešna! Tako da ne verujem da su Makedonci potomci Aleksandra Makedonskog a isto tako ne verujem ni da su Bošnjaci kao samostalna i karakteristična etnička grupa postoji pre 20. veka.  Uroš 20:45, 21. Apr 2006 (CET)

::Onda je taj Gradaščević bio veoma nelogičan tip. Ono fakat. Spominje neke Bošnjake koji tada i nisu postojali. Zašto ih spominje, ili je ono što je on rekao, naravno, laž jer to nisu napisali Srbi? I tako dalje i tako dalje... shvaćaš li da to ne vodi nikuda, ovakve rasprave? Ovo je enciklopedija, i u članku će biti spomenuta njegova djela i šta je uradio, za šta se borio, šta je radio u životu, a ne neke špekulacije tipa... možda je on bio to jer je to i to zbog toga i toga... možda. --Haris 21:33, 21 april 2006 (CEST)
Problem je prvo u tome što vi mješate pojmove etnička grupa, narod i nacija ti pojmovi nisu jedno te isto, drugo izraz Bošnjak se je prije koristio kao ekvivalentan izrazu Bosanac. Ja ne znam, s kojim se izvorom navodi prvo razlikovanje tih dviju pojmova. Trebalo bi se navesti, koje značenje ima oznaćivač Bošnjak u tim vremenima. Osim toga sve nacije su novostvorene.
Tako i Francuska nacija nije postojala dok se nije osnovala nacionalna država u Francuskoj, iako je na tom istom ozemlju bila prije toga država Francuska. Iz etničke(/ih) grupe(/a) nastane narod, a iz naroda nacija. Narod ne postane nacija, dok ne dobije svoju nacionalnu državu, a nacije se mogu osnovati i sa strane oblasti (poput Španije, ZDA, Francuske,...), i za neke unutar nacije postati etnički označivač. A slavenska riječ narod ili ti njemački Volk ili možda još koji drugi pojam u tom smislu označava etničku grupu, koja je politički organizovana i želi postati nacija, riječ proizlazi isto i iz razlikovanja među "obićnim" narodom ili ti ljudstvom u odnosu s vladarima, koji su iz neke druge skupine. Primjer naroda što nije (još) nacija su Kurdi, a primjera etničkih grupa, koji nisu narod, to jest nema želja za organizovanjem za svrhu države, ima mnogo.
Bošnjaci (u današnjem smislu riječi) tako nisu nacija, možda za neke jesu narod, Bosanci(i Hercegovci) mogu bit nacija (to nisam preučavo), ali jesu također narod za ljude poput mene. Tako da vas molim, ko što vi ne želite, da vas Srbi siluju s pričom, o tome, da vi niste Bošnjaci, nemojte ni vi silovat ljude poput mene (govorim uopšte o bosanskoj izvedbi wikipedie) s time, da čim sam musliman i Bosanac, da moram bit i Bošnjak, e pa nisam, (možda u nekadašnjem koriščenju riječi, a ne današnjem). Ja lično mislim, da moj etnički stav pravilniji, a vi vjerovatno isto mislite za svoj, tako da molim te malo poštovanja, jer se drukčije potpuno isti, ko i oni što vama ne daju pravo.
I nije dovoljno čitat samo knjige izpred 1990, več i one prije njih i one posle njih, i zapravo čak i tada nemaš potpune slike.
I da bi bilo koja etnička grupa nastala je morala bit prvo jedna osoba, koja je bila mišljenja, da je kulturno drukčija od "onih" (ili je to i bila). Tako da su SVE etničke grupe stvorene, pa čak i da postoji nešto u biologiji, čovjek to ne more vjerovatno nikad u potpunosti ne more shvatit i kad bi to ne bi vjerovatno znao (a beli bi se uvjeravo, da zna), jer mi o svemu razmišljamo kroz značenja koja pridodamo pojavama, postojale one ili ne.
A ako vi stvarno hoćete, da napravite kolko tolko istinit (potpuna istina se sa ljudskim umom, koji je ograničen sa više aspekata, ne more stići) onda vas molim, da nemojte člankove pisat iz isključivo historijskih izvora, već se malo obrazujte u antropološkim, filozofskim, (socio)lingvistici, psihoanalizi, tekstualnoj analizi, diskurzivnoj analizi,..., a i historiji (ili hist. analizi), da bi bili malo objektivniji, jer historija, ko i mnoge druge oblasti, pa čak i ove navedene (ali manje) je pune jedne ideologije sa sviju strana, jer si ionako razlažete što se nekad zbivalo, svako iz svojih današnjih pozicija. I štagod čitali, molim Vas budite kritični i tražite argumente, ne samo citate.
To je i problem wikija, jer ga može pisat svako, zato se i za ozbiljnije namjene (ozbiljnije škole i struke) i ne može koristit za citate. Nemojte molim vas shvatit moju kritiku ko kritiku na vas ko osobe, več probajte to razumjet konstruktivno. I nemojte odmah odbacit to ko glupo filozofiranje, več molim vas pobijte tvrdnju s argumentom protiv njezine istinitosti, a ne protiv mene. Čak volio bih takvu raspravu, jer takvo sučeljavanje mišljenja bogati naše razumjevanje istine.
Fala.
Lijep pozdrav, Esad Halilović

Postovanje,
autor teksta na nekoliko mesta navodi da su bosanski kapetani bili ljuti na Portu jer je Srbiji dala autonomiju i prisajedinila joj "6 starih bosanskih nahija". Da li bi autor znao da nabroji te nahije, i da kaze koje godine su prisajedinjenje Srbiji?

Nisam autor (tad me nije ni bilo na Wiki), ali pit'o sam jednog historičara. To su Jadar, Rađevina, Soko, dio Moravice. Godina je 1830. (Izvor: A. Aličić, Pokret za autonomiju, Sarajevo, 1996) -- Kukac (razgovor) 15:12, 25 mart 2012 (CEST)
1830. godine je Porta donela hatiserif o prisajedinjenju Srbiji 6 nahija: Negotinska krajina, Crnorecka nahija (oblast danasnjeg grada Knjazevca u istocnoj Srbiji), Paracinska, Krusevacka, Starovlaska (Ivanjica, Zlatibor, Tara), Podrinjska (Jadar i Radjevina). Prisajedinjenje je obavljeno tek 1834. godine. Od ovih 6 nahija, jedino su Podrinjska (Jadar i Radjevina) i deo Tare pripadali Zvornickom sandzaku Bosanskog pasaluka tokom osmanlijske vlasti. Samo krajnje neuk ili bezobrazan covek moze da kaze da su Negotin, Knjazevac, Paracin i Krusevac "stare bosanske teritorije". A ne verujem da je tako nesto napisao Ahmet Alicic, koji je veliki istoricar i orijentalista, nego je to verovatno iscupano iz konteksta.
Pozdrav, Michko

Malo sam zapustio historiju, a naš specijalista za historiju, da tako kažem, nije dugo bio aktivan - tek se neki dan pojavio opet, a red je da neko odgovori, pa, eto, uzeh to na sebe. Vjerovatno se i mislilo na ove podrinjske nahije i vjerovatno su pobrkani neki podaci (ovo pišem iz glave, a zaista sam prilično zaboravio ove stvari, mada mi historija nije mrska). A slažem se za Negotin, Knjaževac, Paraćin i Kruševac - oni nikad nisu bili u sklopu bilo koje bosanske države ili oblika državnosti. Ipak, da se ne bih petljao u tuđi rad, prepustit ću izmjene kompetentnijem korisniku/korisnicima. Što se tiče Aličićevog citata, samo sam ga prenio kakvog sam ga i dobio, a knjigu nemam, pa ne mogu ni suditi. -- Kukac (razgovor) 14:50, 25 maj 2012 (CEST)
Hvala na brzom odgovoru, pa da i ja odmah odgovorim, prethodni put nisam 2 meseca gledao dal mi je ko sta otpisao. Dakle, ne moze se nikako reci da se radi o 6 bosanskih nahija, vec samo jednoj - Podrinjskoj. Jadar i Radjevina su ranije bile 2 zasebne nahije, ali u vreme na koje se tekst odnosti, XIX vek, to bile 2 kaze ili knezine u Podrinjskoj nahiji. Inace sam ja iz Podrinja i proucavam istoriju ovog kraja, zbog toga mi je i bola oci sporna recenica. Podrinjem su u to vreme upravljali braca Vidaici, Mahmud i Ali-pasa iz Zvornika, koji su bili medjusobno zavadjeni, a cas su bili protivnici, cas pristalice bosanskog pokreta za autonomiju. Mada, na kraju su obojica stali uz Husein-kapetana.

Posljednja izmjena  je krajnje zlobna i neargumentovana, bez imalo kulture dijaloga (pretpostavljam da zadnja rečenica treba biti prijetnja?) i smatram da bi članak trebalo zaštititi tako da ga samo registrovani korisnici mogu mijenjati. U svakom slučaju spomenutog korisnika treba banovati ili upozoriti. Ministar Nesigurnosti (razgovor) 19:01, 7 januar 2020 (CET)

I sami imate pravo da učestuvjete u ovom projektu, koji je apsolutno na dobrovoljnoj bazi. Naša Wikipedija nema baš puno aktivnih korisnika, a nadamo se da će taj trend da se popravi, jer nam predstoji dosta posla da se Wikipedia na bosanskom jeziku unaprijedi.  Haris (razgovor) 19:31, 7 januar 2020 (CET)

: Promjene sa temom Bošnjak ili nije Bošnjak, su neprimjerne i služe provokaciji, kojima ne treba nasjedati...članak bi trebali preurediti da liči na nesto što se može pročitati. U ovom stanju je ...--AnToni(R) 21:32, 7 januar 2020 (CET)

Nek svako ko ima malo vremena popravi što u članku! Ovoliko nestilskih i loših dijelova...je previše za jedan članak!--AnToni(R) 21:22, 7 januar 2020 (CET)


Razgovor:Muzej Sarajeva

ovaj čanak svakako treba preusmjeriti na "Muzej Sarajeva" i na nov, preusmjeren članak treba dodati kategoriju "Muzeji", međutim kompletan tekst je prepisan sa  (obratite pažnju na Copyright poruku na dnu stranice).
Ako budem imao vremena, pokušat ću poslati email muzeja (muzejsa@bih.net.ba) tražeći da ga muzej oslobodi u javnoj domeni, ako neko drugi ima vremena i entuzijazma da uradi isto, samo naprijed. E.B. 05:04, 14 Nov 2004 (CET)

Ovaj članak i članak pod naslovom Muzej "Sarajevo 1878–1918." su duplikat - osim toga naslov Muzej "Sarajevo 1878–1918." ima neuobičajen format pa bi bi bilo poželjno spojiti Muzej "Sarajevo 1878–1918." sa ovim člankom pod veoma jednostavnim naslovom Muzej Sarajeva. Međutim, moj prijedlog je da se nakon spajanja članak preimenuje u Muzej Grada Sarajeva, što je zvanični naziv muzeja jer je vlasnik/operator Grad Sarajevo. Ova situacija stvara problem sa konfliktom na Wikidata projektu pa bih vas molio da napravite spomenute ispravke. Hvala.. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 17:21, 23 novembar 2023 (CET)

Pozdrav,

U takvim situacijama možete staviti šablon dvojnik, kada se radi o duplom članku. Ukoliko treba spojiti možete staviti šablon spajanje, možete i sami pristupiti spajanju članka te nakon toga na drugi staviti slšablon brisati. Šablone možete naći ovdje Panassko (razgovor) 17:35, 23 novembar 2023 (CET)

:Treba neko ko zna situaciju sa ova dva članka da objasni da li je namjera da postoje članci za svaki ili večinu departmana koji su smješteni u muzejskim depadansima ili da se jednostavno u jednom članku pod sekcijama opišu departmani i odgovarajući depadansi. Mislim da bi ovo billo jednostavnije - jedan članak sa sekcijama koje opisuju sve departmane i depadanse. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 17:39, 23 novembar 2023 (CET)

::Ovo ne bi trebalo preusmjeravati. Svi drugi dependansi imaju odvojene članke koliko vidim. Potrebno je provjeriti sve druge jezičke varijante, neki su članak nazvali sa godinama u naslovu a neki ne. Idealno, članak Muzej u Sarajevu trebao bi imati svoj wikidata, a dependansi svoje. Haris (razgovor) 18:37, 23 novembar 2023 (CET)

:::Ne, ne treba ništa dirati - moj previd. Ustvari nije previd nego je nezgodno što engleska verzija članka o krovnoj instituciji nedostaje ali zato postoje odvojeni članci za sva odjeljenja osim za Muzej Jevreja. Trebaće napisati barem "stub" za krovnu i za Muzej Jevreja pa će se sve uklopiti na svoje mjesto. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 18:48, 23 novembar 2023 (CET)


Razgovor:Emir Kusturica

Hajrudin Krvavac je ostao u Sarajevu i pored toga sto mu je Valter (Bata Zivojinovic) obezbedio da ga odveze u bolnicu i da sve bude bezbedno. Nije hteo da napusti svoj narod i umro je sa njim. Emir je uradio nesto sasvim suprotno. Iz perspektive muslimana on je izdao svoj narod, iz perspektive Srba vratio se svom izvornom narodu. U svakom slucaju ovde treba da stoji o njemu kao umetniku i njegovim delima, nagradama...a ne nekakvo prepucavanje oko toga sta je zapravo taj njegov cin. Ocigledno je (bar po meni) da on nije los covek, i da ne zeli nikome zlo.
Mišljenja poput onoga od gosp.Hadžihafizbegovića ne pripadaju civilizacijski na jednu enciklopediju. Kusturičini filmovi i filmske nagrade govore bolje nego ijedan novinski članak. Njegova vjerska i nacionalna pripadnost je osobna stvar g. Kusturice i nebi se trebalo o tome raspravljati na wikipediji. Članak bi trebalo počistiti od takvih dijelova.
Toni 14:26, 10 august 2007 (CEST)
Kusturica se prvi put kao glumac pojavio u epizodnoj ulozi u filmu "Walter brani Sarajevo".
Uzme li se u obzir sramotni Kusturičino ponašanje u zadnjih 15 godina (a i više)-mislim da ovak članak zahtijeva znatne korekcije. Mir Harven 16:04, 15 Nov 2004 (CET)
Izdajnik
Pa u svakom slučaju trebamo se voditi izjavom Emira Hadžihafizbegovića --Harač 00:33, 19 novembar 2005 (CET)
Ovo nije mjesto za lisna misljenja i analize--Dado 19:11, 31 januar 2006 (CET)
Članak jeste enciklopedijski, a enciklopedija ne poznaje "dobre i loše momke". --Ugrofin 13:39, 22 oktobar 2006 (CEST)

Prijedlog za brisanje dijelova članka ili njegovu promjenu

Ako je Emir Kusturica bosanskohercegovački reditelj, kako to da bosansko-hercegovci nisu za njega navijali da i ove godine pobijedi u Kanu i osvoji treću (u znaku broja tri) Zlatnu palmu za Bosnu i Hercegovinu, već ga nazivaju izdajnikom, murtatinom i sl. Kako netko može biti izdajnik bosansko-hercegovaca, a u isto vrijeme i velika bosanskohercegovačka ličnost?
I koga smeta njegova slika iz Kana ove godine? Pravi Bošnjak i Bosansko-hercegovac, bezbeli. Da dadne dragi Allah da se svi bosanskohercegovci ugledaju i djelom i primjerom na ovoga svoga slavnoga sunarodnika. Pera 14:42, 28 maj 2007 (CEST)

Ko je ponistio to sto sam napisao.
a zašto ne pišete ovdje i hrišćansko ime Emira - Nemanja, pa on je sada hrišćaninom?

Zato što on na svojoj zvaničnoj stranici nije tako naveo. Ako on promjeni, i potpiše svoj slijedeći film kao Nemanja, biće i ovdje promjenjeno. --Smooth O 16:14, 7 juli 2008 (CEST)

:Tacno tako. Svoje baptizmalno ime nije uveo kao zvanicno, sto i nije obavezno po pravoslavnim obicajima, niti se to ime koristi u bilo kakvim zvanicnim prilikama. Stavise, mogao se krstiti i pod imenom Emir, a samo ime Nemanja je vise privatnog i simbolickog karaktera, a ne zvanicnog. Jedna samo zamerka na uvodnu recenicu - zbog cega se Kusturica deklarise kao bosanskohercegovacki reziser, a ne bosanskosrbijanski, ako se uzme u obzir da je poceo u Bosni, a zavrsio u Srbiji? Odakle Hercegovina u celoj prici, osim ako Kusturica nije poreklom Hercegovac? 79.101.67.199 10:44, 9 decembar 2008 (CET)

::Pa zapravo i nije mogao da se krsti pod imenom "Emir": pravoslavna ckrva ima crkveni kalendar s imenima koja se deci mogu dati. Ako ime nije na tom spisku (a "Emir" sigurno nije), crkva će odbiti da vas krsti.

::Kakva je to formulacija bosanskosrbijanski. Kako je to Kusturica zavrsio u Srbiji? Pa necemo valjda izmisljati rijeci. Pogledajte rijecnik, pa vidite sto znaci bosanskohercegovacki. Po toj je logici E.K. isto bosanskosrpskofrancuskohrvatskiargentinskiamericki reziser. Snimio je u Americi film, a u Zagrebu je popio jednom kavu. Sto reci osim: Bilo bi smijesno da nije zalosno 11:21, 9 decembar 2008 (CET)

::: Jeste, francuskohrvatsko-argentinski... eno ga, zivi u Buenos Ajresu, promenio je ime u don Pablo i izjasnjava se kao Argentinac. Ne budimo neozbiljni. Otkad je Sarajevo u Hercegovini? Hocemo li biti slepi na to da je Kusturica u vreme rasparcavanja Jugoslavije prekinuo sve svoje veze sa BiH i uopste idejom nezavisne BiH? Ili na to da kao nekadasnji sarajevski Musliman danas iz svog Sarajeva ne bi zivu glavu izvukao zbog svog podrzavanja Srpske i jasnog udruzivanja sa Neletom Karajlicem, Zdravkom Solicem, Davorom Dujmovicem i svim ostalim sarajevskim Srbima ciji je nacionalni i politicki stav prema BiH i Srpskoj dobro poznat? "Bosanskosrbijanski" je najobicnija sprdnja na frazu "bosanskohercegovacki"... mozete ga slobodno zvati i bosanskocrnogorskim sto se mene tice, ali ziveo je i radio u drzavama koje su se zvale SFR Jugoslavija, SR Jugoslavija i Srbija. Od onog momenta otkad nema Jugoslavije, on sa BiH nema nista, niti ga u BiH igde vole i postuju, osim u Republici Srpskoj. Mislim, mozete pisati sta hocete, ali clanak je sprdnja. 77.46.212.12 23:20, 17 januar 2009 (CET)

Vandalizme, ovog tipa, kao što maloprije pobrisah, treba automatski uklanjati sa stranica. Oni ne pridonose povećanju kvaliteta članka, nego otvaraju diskusije kafanskog tipa. Ovakva mišljenja samo štete wikipediji.Toni 21:52, 13 april 2010 (CEST)


Razgovor:Mehmed Spaho

Ne može se enciklopedija pisati na osnovu nečijeg mišljenja! AnToni(R) 14:41, 18 septembar 2022 (CEST)

Predlažem da se ubaci još ovaj tekst o njegovoj smrti: "Prema drugim verzijama njegove smrti, Mehmed Spaho nije umro prirodnom smrću nego je ubijen. Mehmed Sulejmanpašić, novinar turskog lista Cumhuriyet, objavio je 5. jula 1939. godine članak u kojoj tvrdi da je Spaho otrovan i da njegova smrt nije prirodna, tvrdeći da je stav načelnika beogradske policije Drage Jovanovića, koji je „proveo čitavo vrijeme u prostoriji sa Spahinim tijelom, tjerajući svakoga ko se zadržao duže od pola minute", bilo je sumnjivo. Smatralo se da je knez Pavle Karađorđević naredio Spahino ubijstvo zbog toga što je on bio glavna prepreka sprovođenja sporazuma Cvetković-Maček o podjeli Bosne i Hercegovine. Historičar i učesnik NOR-a Mehmedalija Bojić je prenio izjavu Dragana Vujića, zvanog "Spaho", koji je priznao da je otrovao Mehmeda Spahu 1939. godine dok je radio kao konobar u hotelu Srpski kralj".  (H. Kamberović: Mehmed Spaho - Politička biografija, str. 147-150).

Mislim da je ovo vjerodostojna referenca, koja se svakako koristi na članku.  Mrjazz123 (razgovor) 14:20, 20 septembar 2022 (CEST)

Ovo nije samo mišljenje njene kćerke nego i mnogih historičara i naučnika.

Koja je razlika između mišljenja koji govori da je on umro prirodnom smrću i mišljenja da je ubijen? Ako se ne može enciklopedija pisati na osnovu nečijeg mišljenja, zašto se držiš prvog mišljenja, a drugo uklanjaš? Neke od ovih podatak sam preveo sa engleske wikipedije i ne vidim problem sa njihovim administratorima oko ove teme. Ako postoje različiti podaci oko njegove smrti, treba bi prikazati obe teorije, a ne držati se samo jedne, a drugu brisat.

Pošto postoji spor oko mišljenja (iako sam citirao izvore) može li neko od administratora/urednika da pregleda moje izvore. Svakako sam htio navesti ove gore reference u članak.
Mrjazz123 (razgovor) 15:32, 18 septembar 2022 (CEST)
Ne potpisujem se drugim imenima nego želim da on pregleda moje izmjene, zato ga spominjem!  Postoji opcija "Spomeni korisnika" Mrjazz123 (razgovor) 15:45, 18 septembar 2022 (CEST)

Članak na en.wiki je obilježen kao dikutabilan i sa nedostatkom izvora. Nadalje nije preduslov za ispravnost činjenica ako piše na en.wiki. A navoditi reference knjige ili brošure naziva "Priče i legende..." isto nije cilj Wikipedije, niti se smatra pouzdanim izvorom.
Kao što sam već rekao, razni historičari i naučnici su pisali o njegovoj smrti kao ubijstvo, što sam već gore citirao (Husnija Kamberović, Muhamed Filipović, Šaćir Filandra, Omer Ibrahimagić...). Pogledaj ove izvore. Oni su sasvim pouzdani. Lp Mrjazz123 (razgovor) 17:05, 18 septembar 2022 (CEST)

Ne može se pisati u enciklopediji šta neko misli, sluti ili naslućuje, šta je neko čuo i šta pretpostavlja, šta je čuo ili vidio. I Elvisa Presleya je neko neki dan vidio, pa to se ne piše u enciklopediji. Nijedna ozbiljna enciklopedija ne navodi ubistvo Spahe (a na Spaha), nego se samo u jednoj knjizi marginalnog suspektnog historičara navodi ta legenda. Pa ni sam autor nije potvrdio tu činjenicu! Zašto je autor suspektan? Jer navodi nedokazane činjenice u knjizi, te prepričava šta je nekad neko negdje nekome rekao. : Prestani pisati nebuloze! Ja ovdje nisam dežurni policajac, nego administrator, koji ima i druge mogućnosti i prava da suzbije takvo iznošenje vlastitih ili tuđih teza! Smatraj ovo kao upozorenje! AnToni(R) 17:18, 21 septembar 2022 (CEST)

:Pošto se enciklopedija ne piše na osnovu nečijeg mišljenja, onda slobodno ukloni i postojeće podatke o njegovoj smrti koje se temelje upravo na mišljenju pojedinaca, prije svega Hadžihasanovića koji kaže da je umro od srčanog udara što je nedokazano jer autopsija tijela nije nikada izvršena. O ovome se pisalo u raznim knjigama (što sam citirao) i mislim da nije lijepo mišljenja historičara gledati kao "legende" i "nebuloze". Upravo zbog ovakvih kontradiktornih podataka o njegovoj smrti htio sam prikazati sva mišljenja ali ti meni opet oštro odgovaraš na sve što napišem kao da imam zle namjere! Čemu ovakve negativne reakcije?  Mrjazz123 (razgovor) 18:04, 21 septembar 2022 (CEST)

::Znaš li da su 3.9. 1921. godine pokušali ubiti Spahu kada je on kao ministar trgovine i industrije boravio u Sloveniji i tom prilikom otvorio ljubljanski velesajam. Pored ceste između Celja i Ljubljane, kuda je trebao proći Spaho s kraljevskim namjesnikom za Sloveniju, bili su komunisti stavili 14 kg eksploziva s paklenim strojem. Atentat nije uspio jer su pronašli eksplozive. Bilo je još nekoliko neuspjelih pokušaja atentata. O tome su pisali Atif Purivatra, Zdravko Dizdar... Mrjazz123 (razgovor) 18:11, 21 septembar 2022 (CEST)

::Na prijedlog korisnika Mrjazz123 uklonjena neprovjerena činjenica Hadžihasanovića o uzrocima smrti. AnToni(R) 18:15, 21 septembar 2022 (CEST)

:::Hvala, sad je bolje. Bolje nikako i ne pisat o ovim problemima da ne trošimo živce na jalovim raspravama.  Mrjazz123 (razgovor) 18:33, 21 septembar 2022 (CEST)


Razgovor:Vlasi

{{Stranica_za_razgovor}}
kao prvo kao novi clan vikimedije,puno vas pozdravlam iz pristine.ja bi kao prvo sto me naj vise interesuje  sta imate o ilirama a sto vise o albansome narodu..cao  cao

srbi-29% iliri,kosovski siptari 17%

Ima Vlaških rodova koji su prešli na islam iz pravoslavlja i katoličanstva, a ima ih koji su prešli iz Crkve Bosanske u islam (neki će reći da je takvih najviše, pogotovo proponenti "bogumilskog mita"). Danas ih ima i Srba i Hrvata i Bošnjaka - večina hercegovaca su Vlasi sve tri dominantne etničke grupe. Članak ne spominje postojanje islamiziranih vlaških rodova (Riđani/Ridžani, Boljuni, Nikše, itd - skor svi Muslimani u Hercegovini su Vlasi, pogotovo oni na Bjelašnici, Crvnju, Visočici, Treskavici, Prenju, u dolini Župa/Glavatičevo, Kalinovik)--Santasa99 (razgovor) 16:42, 11 januar 2020 (CET)

Ako imate referencirane podatke, slobodno ih dodajte. – Srdjan m (razgovor) 17:08, 11 januar 2020 (CET)


Razgovor:Safvet-beg Bašagić

Na novcanici od 50 KM se ne nalazi lik Basagica, nego Muse Catica.
Molio bih moderatore da to isprave.Emir Arven 02:01, 12 Dec 2004 (CET)

Bašagić nije Bošnjak u današnjem nacionalnom smislu. On je Bošnjak u zavičajnom smislu, a po nacionalnosti Hrvat. Tako se izjašnjavao do smrti. Proučiti ovaj materijal i očistiti članak na bs.wiki od novobošnjačke mitomanije.
Upravo tako i ovo djelo znameniti hrvati bosnjaci i hercegovci nije naslov nego je naslov "Znameniti Hrvati", a "Bosnjaci i hercegovci u turskoj carevini" je podnaslov.

Kao što napisah i na wikipediji na srpskom (meni su svi jugo jezici isti :D):
Mislim da bi bilo dobro dodati informaciju da je Safvet prepevao Der Asra pesmu Hainea. Tu pesmu je prevodio i Aleksa Šantić ali se taj prevod nije ukorenio. Savfet je prepev uradio u stilu tradicionalne sevdalinke, ta je pesma ušla u narod, uticala na Branimira Štulića (koji je i sam izvodio Kraj tanana šadrvana), na pesme Crvene jabuke... A opet ljudi u 99,99% misle da je to Šantić preveo.
Trebalo bi dodati da Safvet-beg Bašagić nije samo bošnjački književnik, već i hrvatski u širem smislu. Također i hrvatski nacionalni preporoditelj. Njegovi su stihovi:

"Jer hrvatskog jezika šum

Može da goji,

Može da spoji,

Istok i zapad, pjesmu i um."
Vidi: , Safvet-beg Bašagić i Hrvati u Turskoj
Lijep pozdrav, Damir


Razgovor:Mersad Berber

Stavio sam Šablon o autorskim pravima jer je kompletan tekst preuzet sa .
Roque, bilo bi dobro kada bi mogao ili izmijeniti tekst članaka da bude orginalan (nagrade i činjenice poput datuma rođenja, naravno, mogu i treba da ostanu) ili ukloniti ga. E.B. 19:26, 17 Dec 2004 (CET)

Akademski slikar, rođen je 1. januara 1940. godine u Bosanskom Petrovcu, u Bosni i Hercegovini. Slikarstvo je diplomirao na Akademiji likovnih umjetnosti (ALU) u Ljubljani 1963. godine, u klasi profesora Maksima Sedeja. Postdiplomski studij grafike kod profesora Rike Debenjaka, dovršava 1965. godine.
Kolektivno izlaže od 1961. godine, a prvu je samostalnu izložbu imao već 1965. godine u Gradskoj galeriji u Ljubljani. Od tada započinje umjetnikovo višestrano predstavljanje javnosti.
Vanredni profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu postaje 1978. godine. U međuvremenu se profesor Berber svrstava među najpoznatije i najtraženije savremene svjetske umjetnike, a njegovi radovi su postali sastavni dio brojnih javnih i privatnih zbirki, kao i muzeja u čitavom svijetu.
Tate Gallery u Londonu je 1984. godine otkupila jedan njegov rad, što ga je neupitno svrstava uz bok mnogim velikim imenima okupljenih u ovom restižnom svjetskom muzeju. Vrsnost slikara i ilustratora predstavio je ilustriranjem brojnih značajnih knjiga, za koje je dobio najviše međunarodne nagrade. Njegova su scenografska rješenja prezentirana na pozornicama u Sarajevu, Vašingtonu (Washington DC, USA), i Zagrebu. Autor je crtanog filma "Tempo secondo", u proizvodnji "Zagreb film"-a, 1980-1985. godine.
Započevši s 1966. godinom pa do danas, dobio je pedesetak umjetničkih nagrada, među kojima su i nagrade gradova Sarajeva i Banja Luke, više nagrada u Zagrebu, Beogradu i Rijeci, te značajne nagrade u Dubrovniku, Trstu, nagrade sarajevskog lista "Oslobođenje", te nagrada ZAVNOBIH-a (1992).
Medju svjetske važne nagrade nezaobilazno treba izdvojiti one u
- Sao Paolu,
- Alessandriji,(Alessandria, IT);
- Firenci (Firenze, IT);
- Tokiju (Tokio, JP);
- Nju Delhiju (New Delhi, IN) - Velika premija Lalit Kala Academy, 1978. , kao i I. nagradu World Book Fair, 1980. godine;
- Monte Karlu (Monte Carlo, MO)- Nagrada ICOM-a, 1978. godine;
- Madridu, (Madrid, ES);
- Lajpcigu, (Leipzig, FRG);
- Varni (Warna,BG);
- Krakowu (Krakow, PL) Trijenale 1997. godine.
Opsežne monografije objavljene su 1980. i 1985. godine u izdanju Mladinske knjige, Ljubljana, te 1997. godine u izdanju Sol Intercontinental, Ljubljana. Od 1992. godine živi i radi u Zagrebu.


Razgovor:Gravitacija

Kvantna teorija gravitacije
Kako kombinovati teoriju relativnosti i kvantnu mehaniku u jednu ujedinjenu teoriju? Prvi korak je pokusaj da se preispitaju pretpostavke obe teorije predlazuci malo drukciju sliku o velikom prasku. Sta ako se veliki prasak jos uvek odvija? Singularnost na pocetku univerzuma je bazirana na pretpostavci da je vecina mase svemira bila na jednom mestu. Posto je ovo poseban trenutak u zivotnom ciklusu svemira, materija je u svom najspecificnijem obliku (kada je koncentracija najveca moguca). U jednom trenutku kada pojava koja je izazvala ovo stanje materije ne moze vise biti uzrok daljeg sabijanja (singularnost na kraju univrezuma), sa povrsine tog nezamislivo velikog i crnog tela krajnje gustine, male elementarne cestice univerzuma pocinju da se odvajaju (Ajnstajn ih je opisao kao prvobitnu materiju, velicine 10^-35 i 10^-43 sekundi posle pocetka sirenja). Sa citave povrsine cestice su se pocele radijalno odvajati trazeci da poprime svoj normalni oblik, sa velikom brzinom, gusto pakovane, koristeci najkraci moguci put dalje od centra.
Posto vece koncentracije gusto pakovane materije nisu istovremeno stigle na mesto skupljanja, vec su neprekidno dolazile iz suprotnih smerova i sudarale se, izazvale su vrtlozenje elementarnih cestica. Jednom uspostavljen vrtlog bio bi odrzavan prilivom dodatnih cestica iz centra. Posto u svemiru nema rupe u koju bi odlazile cestice u centru, one bi se ponovo pocele sabijati. Sto veci vrtlog to je veca i koncentracija elementarnih cestica povecavajuci se prema centru vrtloga. Najmanji vrtlog kojeg mi danas detektujemo bi bio elektron jednog atoma vodonika. Precnik vrtloga atoma vodonika je dovoljno veliki da sadrzi jos jedan mnogo manji, vrtlog elektrona. Koncentracija cestica na ivici vrtloga elektrona i koncetracija cestica u toj orbiti atoma su jednake. Isto pravilo vazi i za koncentraciju cestica na ivici vrtloga atoma i na tom mestu u vrtlogu molekula. Mogucnost prihvatanja i sabijanja dodatnih cestica u centru je neogranicena i direktno zavisi od koncentracije na ivici vrtloga bilo kog nivoa. Kako se koncentracija elementarnih cestica u centru povecava ukupna masa vrtloga atoma vodonika se povecava i on postaje atom sa vecom atomskom tezinom koji prepoznajemo kao helijum. Pretpostavimo da povecanje koncentracije nije kvantno nego linearno, i da atomi odredjenih elemenata nemaju precizno definisanu masu, nego se ona krece izmedju granicnih vrednosti koncentracija cestica susednih elemenata. Kada se vrtlog poveca toliko da prihvati ceo atom ili vise njih, onda ga prepoznajemo kao molekul. Njegovo dalje povecanje ukljucuje vise molekula kada postaje ono sto nazivamo materijom, i mozemo da je vidimo i dodirnemo. Vrtlozi molekula obicno sadrze atome razlicitih koncentracija elementarnih cestica. Proces se nastavlja i formira tela koja poznajemo: zvezde, galaksije, univerzum…
Moguce je pretpostaviti da privlacna sila koja potice od jezgra atoma u stvari i ne postoji, kao sto ne postoji ni privlacna sila elektrona i njegovo naelektrisanje. Jedina stvar koja postoji je pritisak na ivice svakog vrtloga, svakog nivoa, koja je inicirana na pocetku univerzuma i odrzavana se do danas, dokle god je koncentracija koja dolazi iz centra svemira dovoljna da odrzava rezultujuci proces. Pretpostavljajuci da je proces razlaganja materije najvece koncentracije u centru univerzuma jos uvek aktivan, rezultat je sirenje univerzuma do trenutka kada kolicina elementarnih cestica nece biti dovoljna da odrzi sirenje. Gravitacija je posledica spoljnog potiskivanja. Ajnstajnov zakrivljeni prostor u tom slucaju ne postoji. Crne rupe koje gutaju masu i prosledjuju je negde drugde takodje nepostoje. Postoji samo prostor ispunjen razlicitim koncentracijama elementarnh cestica.
U stvari nas poznati univerzum se ponasa kao oscilator, nema sile koja je posebno privlacna. Tacnije ne postoji u nasem svijetu nijedna sila koja djeluje privlacno. Sve sto je opisano na ovom papiru je uzrokovano odredjenim uslovima citavog univerzuma. Ono sto danas zovemo gravitaciono polje, je u stvari vrtlog i nedostajuci element u Njutnovoj postavci. Prema tome, graviaciono polje je odnos elementarnih cestica odredjenih brzina na ivici i nekih drugih koncentracija elementarnih cestica unutar vrtloga, koje imaju sporiju brzinu (delujuci skoro kao barijera). Stoga gravitacija je odnos brzina elementarnih cestica vecih vrtloga i manjih vrtloga, gde ce sporije elementarne cestice u centru imati svoj rezultujuci pravac (sferu) prema centru veceg vrtloga. Vazno je napomenuti da cestice mogu uci u vrtlog samo ako imaju sve neophodne uslove: odgovarajucu koncentraciju, prihvatnu brzinu i prihvatni ugao. Ako im nedostaje bilo koji od ovih elemenata one nece uticati na vrtlog nego ce nastaviti put dok uslovi ne budu ispunjeni.

Samo postojanje mase deformise prostor oko sebe, ali ne uzrokuju nikakve gravitacione valove. Gravitacioni valovi se pojavljuju kod svakog poremecaja energije i mase u prostoru kao na primjer sistema dvaju kosmickih objekata koji se okrecu velikom brzinom oko zajednicke ose. Ako postoje oscilacije mase u prostoru onda ove oscilacije dovode do pojave gravitacionih valova. Ovi valovi jos nisu direktno dokazani, ali indirektno ali indirektno kroz njihov utjecaj na kosmicke objekte da.
(Physicist-Ervin 17:32, 9 februar 2010 (CET))

Masa ne deformiše (Euklidov) prostor, nego (Einsteinov) prostor-vrijeme. Gravitacijski talasi su mehanistički koncept, pa se pojavljuju i u lokvi na ulici. Itd... Nj.K.V. 17:43, 11 februar 2010 (CET)

Tacnije receno Riemanov-Prostor. Ako je rijec o gravitationim valovima onda ne mozemo govoriti o euklidovom prostoru jer u njemu nema zakrivljenosti prostora! Gravitationi valovi su deformcije u strukturi prostorvremena!

:Ko govori o Riemannovom prostoru? Riječ je o prostor-vremenu, a Riemannov prostor-vrijeme ne postoji, postoji Riemannova geometrija i Riemannov prostor kao matematski koncept. Nije Riemann postulirao neku svoju teoriju relativiteta, nego je bio matematičar koji je stvarao pola vijeka prije Einsteina. Gravitacijski talasi su mehanički koncept a ne relativistički, iako ga neki koriste i kad govore o Einsteinovoj teoriji. Nj.K.V. 12:22, 12 februar 2010 (CET)

::Rijec je bila o zakrivljenosti prostora a ne o nekoj Riemanovoj teoriji relativiteta!! Posto su gravitationi valovi deformacija prostora, znaci da se prostor ponasa kao da posjeduje elasticnost, moramo posmatrati prostor koji je zakrivljen gdje ne spada vise euklidov prostor! Ako procitas sta smo gore pisali, shvatices da se obojica slazemo oko tvrdnje da masa ne deformische euklidov prostor. Ono o cemu sam ja pisao je da, ako zelimo objasniti te deformacije to mozemo uciniti u prostoru koji nije euklidov nego npr. u Riemannovoj geometriji prostorvremena!!! Mislim da u ovoj raspravi obojica raspravljamo o razlicitim temama-mimoisli smo se.

::: Naprotiv, nema mimoilaženja; tek nesnalaženje. Kad se kaže prostor, po konvenciji se misli na Euklidov prostor, osim ako se ne naglasi o kom drugom prostoru je riječ. Ne postoji "zakrivljenost prostora" jer ne postoji "zakrivljenost Euklidovog prostora". Npr., kad je riječ o Einsteinu i njegovom famoznom "zakrivljavanju", on je govorio o prostor-vremenu kao vlastitoj teoretskoj kreaciji tj. Einsteinovom teoretiziranju (iako je i on "posudio" dobar dio toga od prethodnika, ali to nije tema). Postavljač ove diskusije se nije pozvao ni na Riemanna ni na Einsteina, niti je razjasnio šta misli pod prostorom a kamoli pod gravitacijskim talasima... Zbrda-zdola. Poput završne rečenice u otvaranju diskusije: Ovi valovi jos nisu direktno dokazani, ali indirektno ali indirektno kroz njihov utjecaj na kosmicke objekte da. Ovo se zove misleni salto mortale, iliti nemoguća tvrdnja. Nj.K.V. 23:11, 12 februar 2010 (CET)

::::Nesnalazenje? Vidim da imas problema sa modernim standardima u nauci! Posto slabo itko od danasnjih naucnika u istrazivanjima na ovom podrucu ne radi u euklidovom prostoru, pod pojmom prostora se onda shvata Einsteinov prostor-vreme! Mislim, nema potrebe svaki put napominjati o kojem je prostoru rijec (osim za neupucene, ocigledno ima i takvih-pseudonaucnici). Ako govoris njemacki jezik procitaj slijedeci tekst(http://www.wissen.de/wde/generator/wissen/ressorts/natur/naturwissenschaften/indexoffline,page=1113520.html)- istina dosta je toga i u literaturi. Najmanje sto mozes uciniti je procitati na njemackoj wikipediji o gravitationim valovima. (Gravitationswellen) za tebe relevantan dio:"Gravitationswellen wurden bislang noch nie direkt, jedoch indirekt durch ihre Wirkungen auf astronomische Objekte nachgewiesen". Ako imas problema sa jezikom, rado cu ti to sam prevesti! (((((Jedan prijedlog: ne treba kritikovati a da pre toga nisi dovoljno upucen sa izvora koji su svjetski priznati, tu se preporucuju prvenstveno aktuelni engleski izvori, a onda od naprednih evropskih zemalja gdje se gotovo na svakom cojsku radi na takvim stvarima a ne samo prevoditi tudje stvari kao kod nas koje su (iako je iz fizike malo toga prevedeno jer se slabo prodaje) vecinom nekih dvije decenije stari (mislim uopsteno, ne samo o ovoj temi). Sada shvatam zasto su vecina clanaka pisanih o fizici od najvise dvadesetak recenica, mislim Allgemeinwissen, za wikipediju treba tu ipak korak dalje, a ne stvari sa prve tri stranice naucnih knjiga! Rado bih sam poradio na tome, ali mi obaveze ne dopustaju pa sam bar mislio da dam prijedloge, ali me vecinom amateri ometaju u poslu.)))))— Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik Physicist-Ervin  (razgovor • doprinosi) 04:28, 13 februar 2010

::::: Naravno da ima potrebe napominjati - ovo je enciklopedija. Ostale baljezgarije ne zaslužuju komentar. Nj.K.V. 13:31, 13 februar 2010 (CET)

::::::OK :) Vec mi je i vise nego jasno da sam bio u pravu da se ipak radi o jos jednom AMATERU. Sacuvaj taj ulicni nacin ophodjenja sa ljudima za svoj dom, ovdje rade ozbiljne osobe. Mislim, skini mi se sa ledja, ne vrijedi ti ista govoriti. Tvoja arogancija govori o stepenu tvog umnog razvoja. Poslednji pozdrav!!!


Razgovor:Aleksandar Veliki

== Problem sa ovim člankom ==
Nakon linkovanja Aleksandra Velikog sa Filipom II ugledah neke nebuloze (čitaj: vandalizme) i pođoh da im uđem u trag
i vidim da je problem malo veći, jer je tekst bar jedno 15 puta prepravljan nakon vandalizama, tako da ako se vrati na tadašnje stanje, gube se sve prepravke na ovamo, a ako se ne vrati, onda fali povelik komad teksta... Šta činiti?
--ssbljk 20:10, 25 mar 2005 (CET)
Pa mislim da sada je kako treba.Dejvid 18:15, 31 mar 2005 (CEST)
aleksandar makedonski makedonec. solun e makedonski no nepravilno odzemen. kako moze aleksandar da e grk koga toj vojuval so grcite. imeto makedonija e so vekovi. a isto taka i Grcija ili helada e so vekovi a voedno i nema nisto zaednicko.

Za odabrani ili dobar? Šta kažete? --Arnel  (razgovor) 16:55, 19 august 2020 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Gandalf~bswiki

Svi koji imaju nešto da mi kažu su pozvani da to ovdje iznesu. :D

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Gandalf. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Gandalf~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:26, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


TUNG! ZDRAVO!
Zdravo ja sam albanc. Ne znam da pisem dobro, ali razumen po malo bosanski jezik.

Zdravo
Cestitke na radu na wikipediji na bosanskom jeziku. Nazalost mislim da je pogresno stavljati imena kao Gjakova na bosansku wikipediju. Ime grada na bosanskom jeziku je Đakovica. Gjakova ne znači ništa. Većina imena gradova na Kosovu su ista i na bosanskom jeziku i na srpskom. Jedini primjer gdje se razlikuju je Ferizaj koji se zove Ferizovići na bosanskom i Uroševac na srpskom. Pozdravi --EmirA 22:22, 29 decembar 2005 (CET)

Dobru razumjem. Ja neznam kako se pise ime gradova na bosnjacki. Misliosam da je kao na drugim jezicima, ime grada se pise kako se drzava onoj grada pise. Ali znam da u svakum slucaju ime Gjakova (i drugih gradova Kosova) dreba da bude #redirect. Ima mnogi albanci iz Kosova i Sandjaka, koj slucajnao traze za na primer :"Gjakova" u internet na albanski, ovi albanci razume bosnjacki. Ako nije tako izminite (i za moje pogrese u bosnjacki jezik, ima dvadest godine kad sam prica posledni put) i hvala vam za cestitku. Tung--Hipi Zhdripi 12:08, 30 decembar 2005 (CET)
Zdravo ponovo. Standard bosanskog jezika je da ako ne postoji izvorno bosansko ime za grad onda se koristi strano ime. Naprimjer Beč (njemački Wien), Skoplje (makedonski Skopje), Štokholm (švedski Stockholm), Rim (talijanski Roma) i Priština (albanski Prishtina) . Za gradove koji nemaju izvorno bosansko ime koristi se ime ustaljeno na jeziku te zemlje npr Chicago, New York i tako dalje. Obično za mjesta u blizini kao naprimjer Beč ili Đakovica postoje bosanska imena dok za mjesta daleko od Bosne ne postoje bosanska imena. Btw ime jezika je bosanski ne bošnjački :) Pozdravi i sretno sa daljim radom na wikipediji. --EmirA 14:33, 30 decembar 2005 (CET)
Kad sam pricao sa bosnjacima iz kosove i sandjaka, oni ne kaze da su Bosanci nego Bosnjaci. Sad, ne znam mozda je bila u pitanje politicka situacia ili nesto drugo u pitanje. Ja ne znam vise, u demostracijama u Pristinu jedan bosnjak mi rekao "Bosanci su na primer drzavlani Bosnje ali to neznaci da su svi bosnjaci (srbi, hrvati...), i moj jezik nije srbski-hrvatski nego bosnjacki!!!. Ali razumen to je Bosanska Wikipedia. U svakom slucaju, hvala ti EmirA (na albanski je zensko ime i znaci nesto dobro) da si mi pomogao da razumem razliku.  Hipi Zhdripi

Zdravo Albanac i dobrodosao(iako sam mozda malo zakasnio). Nema veze ako lose pricas bosanski(nije bosnjacki) bar se trudis. Ja neznam rijeci albanskog, osim mozda Tung(hehe). Kako god dobrodosao i mislim da su Bosnjaci i Albanci prijatelji i saveznici na Balkanu, mislis ti? Drago mi je da si se registrovao...
Pozdrav/SelamSevdah 14:24, 26 januar 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Hipi Zhdripi. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Hipi Zhdripi~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:26, 17 mart 2015 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Hipi Zhdripi~bswiki