Razgovor:Bihać

Tomislav Dretar:
Članak o Bihaću nosi priličan broj nelogičnosti, prešućivanja i izvrtanja smisla činjenicama, s ciljem da se sakrije podrijetlo i pripadanje tog grada hrvatskoj povijesti. Nelogičnosti. "Do XII stoljeća ne spominje se ime grada Bihaća ali se spominje bihaćki kraj i bihaćko područje."-Tvrdi auktor. Kako se može zvati bihaćkim krajem ako ne postoji Bihać? - Pitam ja, Tomislav Dretar. Nelogično? Nije, ni najmanje.Zašto? Zato što "bihaćki kraj", "bihaćko područje" "bihać" jesu starohrvatski izrazi za označiti kraljevski posjed. Još i danas postoje Bijaći u Dalmaciji te  Bišće u Hercegovini, kao i planina istog imena iznad tog srednjovjekovnog mjesta, gdje su Tvrdko I i Ostoja, na svojim kraljevskim posjedima, bišćima, potpisali poznate povelje Dubrovčanima. Ali u 11. stoljeću u Bihaću nije bilo ugarskog kralja u tim krajevima već je Bihaćki kraj pripadao hrvatskim kraljevimam bio je središtem, nukleusom hrvatske države u vrijeme plemenskih ustrojstava države Hrvata..

Nadalje, u XII stoljeću nije bilo u tim krajevima nikakvih Bizantinaca, Venecijanaca, Madžara, a pogotovu ne Franaka, koje su HRVATI, a ne Slaveni otjerali preko svojih predstavnika  ispičuture Ljudevita Posavskog , a moj imenjak Tomislav Trpimirović iz roda Nelipića rastjerao ostale pa čak i Bugare (Otkud Bugari na njegovim granicama u Semberiji?) pa je spajanjem Posavske i Dalmatinske Hrvatske stvorio Hrvatsko kraljevstvo, u kojem je u to vrijeme postojao prvi povijesni centar, središte srednjovjekovne Hrvatske sa stolnim gradom Psetom ili Psatom, koji je bio prva hrvatska prijestolnica i zato je njegova okolica bila "bihać" - kraljevsko dobro- Tomino, kao što je bilo i ono koje se zove Bijaći u Dalmaciji ili Bišće u Hercegovini, a poznata Bošnjačka obitelj iz Mostara-Bišćevići- nema nikakve sveze s Bišćem na Uni, nego je potekla iz Bišća ispod istoimene planine, gdje kraljevi bosanski Tvrtko i ostoja potpisase brojne povelje svoje,u Hercegovini.Što ćeš moj Tomo, kad koza ima rog. Bihać je čuvao i uspomenu na staru organizaciju uprave magistrat,kojoj je na čelu bio "vestnik". Poznato je i ime posljednjeg krupskog vestnika - Matija iz 16. stoljeća.

Auktor, nadalje ostavlja dojam da je Bihać oduvijek bio dio bosanskog kraljevstva. On je bio jedno vrijeme pod upravom bosanskog kralja, ali dio Ugarskog kraljevstva, kad ga je bosanski veliki vojvoda Hrvat Hrvoje Hrvatinić-Vukčić, osvojio za račun bana Tvrtka, potonjeg kralja Tvrtka I Kotromanića, odnosno za Ladislava Napuljskog, ali veliki političar Tvrdko uze ga sebi, kao i sve ostalo, no od koga, od praznog prostora ili od Vlaha koji su veliki broj banova i paša dali Bosni, počev s Kulinom, pa sve do starog Vlaha Hasan-paše Predojevića., koji uze Bihać od Hrvata, kao i kasnije Ferhad-paša Bajnu Luku. Ali ga (Bihać) hrvatske velmože oslobađaju i vraćaju u vlast Hrvata iz Hrvatske. Veliki dio vremena je pripadao najvećim europskim velmožama tog doba Frankopanima. Koliko je Bihać bio svačiji samo ne i hrvatski govori i činjenica da je u njemu zasjedao više puta hrvatski sabor, da je crkva sv. Ante Padovanskog, potonja Fethija-džamija, bila mjesto gdje su sahranjivani hrvatski plemići i i kojima postoje kamene nadgrobne ploče, pokrivene džamijskim tepisima. Pa da je sudac Bihaćki bio juratuš zagrebačkog sudskog stola.

Ime grada Bihaća se prvi put spominje u povelji kojom se jedno imanje u neposrednoj blizini grada Bihaća dodijeljuje cistercitskom samostanu u Topuskom. Na popisu građana Bihaća nalazi i Petar Zoranić, prvi hrvatski romanopisac,  13 godina poslije njegovog pretpostavljenog nestanka "negdje na turskoj teritoriji". Građanin nije žitelj grada, to je ona funkcija koja se u bosanskom kraljevstvu zvala "dobri Bošnjani" a u Hrvatskoj burgeri ili purgari. Nešto prije pada susjedne Krupe, kroz taj kraj prolazi Bernardin Kuripešić i pravi bakrorez koji predstavlja , sredinom šesnaestog stoljeća, Krupu-tvrđu i okolna brda, po kojima stanuju Krabaten.

Glede statusa slobodnog kraljevskog grada to ne znači da se on izdvajao iz hrvatskog političkog korpusa, već da je imao sloboštine naspram plemića, svoj magistrat a porez plaća kralju, pa je zato bio slobodan i kraljevski, tj. pod kraljevskom zaštitom.

Toliko o srednjem vijeku. Nadalje autor laže kako je od 1990 do 1992. HVO Bihaća nastojao izdvojiti Bihać iz sastava BiH. Tada sam osobno bio na čelu HVO-a Bihaća i regije, formirao prvu postrojbu u Bihaću na dva tjedna prije prve smotre muslimanske postrojbe na konjskom trkalištu u Bakšaišu, a prije formiranja dviju bihaćkih brigada formirao sam prvu Hrvatsku bihaćku bojnu i uveo ju u sastav 502 hrvatsko-muslimanske brigade.

Kad je riječ o višestranačju onda valja reći da je prva registrirana stranka na bihaćkom području bila Bosanska demokratska stranka koju su osnovali ing. Asim Ibrahimpašić i mr Tomislav Dretar, te da je hrvatski ekstremista Tomislav Dretar podržao, javno, pred kamerama RTV Sarajevo slobodu osnivanja nacionalne stranke Muslimana SDA izjavivši, "Muslimani nemaju rezervnu domovinu, kao mi Hrvati i Srbi." Taj "ekstremizam se ogleda i u činjenici da je Tomislav Dretar izveo HVO Bihaća ispod vlasti Mate Bobana, javno izjavivši da ne priznaje ni Matu Bobana ni hrvatski pandan srpskoj Republici- Herceg-Bosnu.

Izgradnja aerodroma u Ćoralićima, spašavanje dvaju klipnih aviona iz ruku neprijateljske JNA i slanje prvih pilota na obuku u Zagreb njegovo su djelo.

Mislim da nekoliko slika koje se nalaze na clanku ne bi trebale da budu tu, iz cistog razloga jer nisu enciklopedijski materijal.
Ostale slike, koje jesu validne, ocigledno su skenirane iz stampane literature, te bih te molio Mitras da nam pojasni^s pitanja vezana uz autorska prava. Po pravilu su autorska prava stampanih djela zadrzana od strane autora ili izdavaca, te je praksa na Wikipediji da se skenirane slike ne postavljaju osim ako nemamo explicitno odobrenje od vlasnika autorskih prava da ih prenosi u javnu domenu (upozorenje je jasno istaknuto i na stranici za postavku slika). Inace Mitras, predlazem da uklonis slike sa clanka dok ne rascistimo ovo pitanje. E.B. 21:51, 24 juli 2005 (CEST)
Slike su javnog karaktera i nema registriranih autorskih prava na njih, niti naznake u knjizi iz koje su skenirane, a i autor te knjige prof. Dzafer Mahmutovic uzeo ih je iz zbirke Regionalnog muzeja Pounja u Bihacu. Poznajem ih vec tridesetak godina. E.B. Tvoje misljenje o tome sto jest sto nije enciklopedijskog karaktera je neutemeljeno. Ima i slika kokosiju u enciklopedijama. A ovdje je rijec o jednom malom gradu i njegovim znamenitostima. Najstarije slike obrambenih snaga Bihaca su itekako enciklopedijskog karaktera i vrijednosti. Ako mislis da slici Tomislava Dretara nije mjesto ondje i da to nije enciklopedijskog karaktera, treba raci, da ako po icemu vrijedi, vrijedi zbog toga sto je takav dokument raritet iskaznica gdje je bosanski grb nacrtan rukom u julu 1992. kad se po Bosni jos pricalo o nepoznatim agresorima, povijesni fakt,i sto ilustrira tekst koji govori da je u hrvatskom Bihanarodu bilo javnog otpora okupatorskoj politici Franje Tudjmana i njegovog pobocnika Mate Bobana, te da je taj covjek na javnom skupu stranaka SDA, HDZ i SDS u polemici rekao Stevi Beslacu da se ne razmece s dogovorom izmedju Karadzica i Bobana, jer on kao predsjednik HDZ-a i Zapovjednik HVO-a ne priznaje ni Matu Bobana za legalnog vodju Hrvata niti paradrzavnu tvorevinu Herceg - Bosnu koja je kopija raznih Sao Krajina. Ako to nije za enciklopediju sto je onda? Tko je to smio reci Tudjamnu i Bobanu u julu 1992. onda kad su njih dvojica s Izetbegovićem u dogovoru orkestrirali podjelu Bosne. Ostale slike, koje predstavljaju casnike HVO-a su dokaz da HVO ni Hrvati nisu svi u istoj vreci, te da ako laze koza ne laze rog. HVO Bihackog okruga bio je sastavnica Armije BiH. A to mnogi zele sakriti, presutjeti, izbrisati i lazu kako je HDZ Bihaca dijelio Bihac. Onda je i SDA dijelila Bihac, jer su sastanci bili trojni. Ali HDZ nije istakao pretenzije na bilo koji dio Bihaca niti radio sto i SDS. Uostalom, treba pitati Ramiza Drekovica sto ima reci o HVO-u iz vremena dok mu je Tomislav Dretar bio na celu. Hrvati ne polazu pravo na Bihac, vec na pravo da u njemu zive, jer su njegovi utemeljitelji i branitelji, ruku pod ruku s Bosnjacima. Autor teksta je tako intonirao povijest Bihaca da ispada da je to posljednji bosanski grad osvojen od Turaka. Tad Bihac nije bio bosanski grad nego grad obitelji Frankopana, a oni su valjda bili Hrvati. I zasto bi to nekome trebalo smetati. I New York je bio holandski grad, pa vise nije.Mitras--81.243.239.15 23:56, 14 avgust 2005 (CEST)
DADO,
Izmjene načinjene u tekstu o Bihaću uvelike zamagljuju stvari i istinu. Ne znam zašto postoji strah od istine. Nikad nije bilo u pitanju koji je narod nastanjivao bihaćki kraj od 9. do 16. stoljeća. To su bili isključivo Hrvati, koji su uzput bili i katoličke vjere. Nešto kranjskih i štajerskih vojnika su bili protestanti, ali su bili Slovenci i Austrijanci. Ako se danas radi na tome da se bosanski Hrvati vrate u predpotopno doba, onda to može samo za područje  negdašnje Vrhbosne, koja nije prelazila Travnička vrata na zapadu, niti ulazila u tzv. Donje Krajeve DALJE OD BILINOG POLJA, I TU SE MOŽE GOVORITI O BOŠNJANIMA. Sjeverni dio današnje BiH od Mačve u Srbiji i Semberije u Bosni, pa Posavina preko Banjalučke ravnice pa sve do Zagreba je kraj napučen Hrvatima. Danas nitko ne može osporiti drugačije činjenice. Danas je to prošlost, odnosno bošnjačko stanovništvo je u tim Donjim Krajevima, koji u ono doba pripadaju Hrvatinići kojima su Vukčići grana na obiteljskom stablu bilo à le pari sve donedavna s Hrvatima, a danas nema ni jednih ni drugih. Pogubno je za povijest i budućnost projicirati sadašnje stanje u prošlost. Zato što je Bela bio Hrvatima kralj, nisu Hrvati postali nakon nekoliko stoljeća svoje državnosti prestali biti Hrvatima. Onih 60 gradova podignutih kao obrambeni zid
protiv invazije Osmanlija izgradili su Hrvati, a ne stari Slaveni. Zašto još uvijek ljudi nose u glavama ostatke velikosrbske ideologije. Pa, zaboga, vidjeli ste do čega je dovela. Reći da su Hrvati podigli i razvili Bihać ne znači da Hrvati danas imaju niti traže tapiju na njega. Bilu su tu nekad i Celti, pa ih potjerali Iliri sve do Bretagne i Welsa i Irske (razgovarao sam s jednim Welšaninom koji se začudio kako ja znam svom djetetu reći "kifele"-bježi odatle, na Welškom jeziku. A i Neretve je ime Welške božice voda)a ni Iliri, koji su došli sa sjevera Europe, nisu autohtono bosansko stanovništvo kako to tvrde ovi novi historičari, koji odriču slavenstvo Bošnjacima. Više su zaposjedali hrvatske kategorije od Histra do Japoda, Liburna, Dalmata i Neretljana.Pa ta ilirska ideja je pregorjela još prije dvije stotine godina i nije ni istinita. Iliri su nestali u procesu romaniziranja prije dolaska Slavena, a kad su stigli Hrvati od njih su ostali samo Vlasi koji su pobjegli u brda. Tako oni koji insistiraju na ilirizmu Bošnjaka i prešućivanju Hrvata u krajevima koji su Bosnom postali tek Osmanskim osvajanjima čine svom narodu medvjeđu uslugu. Prvo ovdje se , po europskim unibverzitetima, historičari smiju njihovom neznanju, a drugo skužili su da se radi o namjernom laganju. A tada... , bolje je ne nastaviti priču. To je još Nitsche ismijao u Veseloj nauci. Primitivizam NAS MOŽE SAMO ZAVESTI JOŠ DUBLJE U MRAK IZ KOJEG NIKAD NISMO NI IZIŠLI. IDEOLOGIJA NIJE ONO ŠTO NAM TREBA ZA ČISTE RAČUNE, NEGO POVIJESNA ISTINA, A OVDJE BAR IMA TOLIKO DOKUMENATA, POSVUDA PO EUROPI DA OVI TURISTIČKI PISCI PRAVE SMIJURIJU I OD SEBE I OD SVIH NAS. Još su živi potomci i Babonjića koji su držali imanja od Like i Petrovačkog kraja do Budimpešte, Frankopana, koji čuvaju arhive u kojima se svašta može naći. MOLIM Vas, ne ponašajte se kao četnici, ne pristoji vam.
To što su u Bosni živjeli ljudi katoličke vjeroispovijedi može i proći za ono doba da budu smatrani bosanskim narodom, mada genetička istraživanja drugačije kažu. Ta bosanskokatolička populacija, nosi u 86 posto slučajeva kromozomski faktor "Y" pogledajte na Internetu bibliografiju istraživanja financiranih iz Fonda za znanstvena istraživanja i uvjerite se sami. U toj ekipi je i današnji ministar Visokoškolskog obrazovanja Hrvatske Republike i nekoliko BiH znanstvenika, a taj faktor se prenosi samo s oca na sina. Znači bilo je vrlo malo miješanja s došljacima. Kod Bošnjaka je 48 posto, a kod Vlaha 20 posto, kao i kod Sandžačkih "Ilira" koje na velika vrata uvode "znanstvenici" okupljeni oko "Bošnjaci net-a" i njihova Perjanica Avdo Metjahić, koji ima deset aliasa, a povijest je studirao vozeći kola hitne pomoći po New Yorku, a ondje su stigli kad ih je njemačka počela vraćati u domovinu koji toliko vole da su otišli soliti pamet iz USA,  kao i njegov šef Krcić koji srbski jezik Sandžaklija proglašava bosanskim jezikom. Ta hajte molim vas, uozbiljite se, ako hoćete da radimo pošteno i pametno. Drukčije, samo podhranjujemo hrvatsku desnicu, koja jedva čeka ovakva postupanja. Njive ne obrađuju vjernici, nikakva religiozna skupina nije ekonomska kategorija, osim što može poslužiti kao moralni element za ustrajnost u radnoj agilnosti i štedljivosti. Poput protestantskih moralnih vrijednosti u USA. Samo je nacija proizvođač ekonomsko političkih odnosa. Nisu bihaćki Hrvati BRANILI OD NADIRANJA OSMANLIJA CRKVENI KRIŽ, NEGO SVOJA IMANJA, DAKLE EKONOMIJU. --Mitras 22:42, 1 septembar 2005 (CEST)MITRAS

Opet se igrate nekulturnih igara. Druga bihaćka hrvatsko-muslimanska brigada zvala se tako DRUGA BIHAĆKA HRVATSKO-MUSLIMANSKA BRIGADA, imala je svoj barjak i pridjevak hrvatska bio je prvi po redu, jer je njena hrvatska sastavnica bila formirana mjesec dana ranije i poslužila je kao okosnica ili jezgro. Ja sam bio supotpisnik odluka o njenom osnivanju i usprotivio se postavljanju izdajnika Vlade Šantića za postavnjanje njenog načelnika štaba te sumnjivog Atifa Dudakovića, već slavnog komandanta Mladićeve artiljerije za njenog komandanta, ali ih je na silu postavio Irfan Ljubijankić. Nikakvih Bošnjaka nije tada bilo. Bio je rat između SDA i MBO i ime Bošnjak je bilo daleko od današnje upotrebe. Zašto izvrćetete činjenice, da ne kažem lažete. Postrojbe su bile osnovane od nacionalnih stranaka, a ne od organa vlasti koji su ih samo preuzeli. Čemu to? Tko je ubio bosansku državnost zajedno s kraljem Stipanom? Sad sam doznao da je to bio Hrvat iz Cazina, a ja znam da se taj Hrvat zvao Muit' ili po naški Mujo. Pa što je to s vama ljudi. To je već nacionalna paranoja. --213.49.105.196 08:37, 25 oktobar 2005 (CEST)Mitras.

Čestitam,
Nisam pozvan za suca, ali ovo kako napreduje članak o Bihaću podiže ugled i gradu Bihaću i Wikipediji. Sve istinitije i poštenije. Istina nikad ne izlazi lako na svjetlost dana, ali novi suradnici donose viši nivo kvalitete pisanja i jasnije istine. Bravo za Bihać.--62.235.207.224 10:39, 3 januar 2007 (CET)--Tomislav Dretar 10:41, 3 januar 2007 (CET)

Nacionalni sastav stanovništva - općina Bihać, popis 2006.
ukupno: 105.000
    * Bošnjaci - 89.250 (85%)
    * Srbi - 4.200 (4%)
    * Hrvati - 9.450 (9%)
    * ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 2.100 (2%)
Nacionalni sastav stanovništva - Grad Bihać, popis 2006.
ukupno: 58.000
    * Bošnjaci - 44.428 (76.6%)
    * Srbi - 1.160 (2%)
    * Hrvati - 10.150 (17.5%)
    * ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 2.262 (3.9%)
Potreban je izvor za potvrdu ovih podataka, ako neko zna? Emir Kotromanić 20:20, 7 februar 2007 (CET)

# Nista o zlocnima NDH. Partizanski zlocni pomenuti (nespecificni, bez izvora) -- nije valjda da su partizani sad gori od nacista...
# Suvise o ovom zadnjem ratu. Valja imati informacije, ali to ne treba da je 50% istorije grada.
# Gdje je Branko Copic? Zar nije on iz Bihaca? Bice da je manje vazan od nekakvih generala & ratnih zlocinaca.
# Где је Борислав Бора Станковић? И он је мање важан од неких генерала, ратних профитера и злочинаца

Ima jedan film, dokumentarac, snimljen po povratku Nijemaca 1943. Luis Aragon ga je nazvao najboljim dokumentarnim filmom u povijesti te vrste. Film sam pregledao u Košutnjaku i još, vjerojatno postoji. Vidi se lijepo kako na stotine Bošnjaka vadi ispod snijega, iz gomila leševa koje su dosezale i do 3 m visine, leševe ljudi u hrvatskim uniformama, civila, žena, djece, staraca. Vidi se nepregledna kolona bošnjačkih i hrvatskih seljaka iz okolice koja odvozi te leševe u seljačkim kolama. Vidi se na zidu izgorjelog Klostera ćirilicom napisana parola Živila KPJ. Slovo "i" je napisano naopačke, a ćirilicom i ikavicom pisana parola govori da ju nije napisao Srbin. Ako je onima u uniformama presudio ratni vojni sud, tko je sudio ženama i djeci, Bošnjacima, i zar to nije zločin?
Specificiranje: Zar su "naši" partizani, odreda nepismeni, pedantni kao Švabe, pa prave uredne dokumentacijske isprave o svojim zločinima. Ima jedan članak koji je u Bihaćkoj republici potpisao ratni zapovjednik grada Bihaća pukovnik Slavno Odić. Proveo je druga  Tita Bihaćem pa su tako stigli i u Hrvatima naseljena prigradska naselja Žegar i Vedro Polje. Sve je bilo popaljeno i porušeno. Drug Tito je pitao zašto je to popaljeno i zašto gori i nekoliko dana nakon osvajanja Bihaća. Mislim da je to bio Arsenije Jovanović koji je odgovorio da su tu bili ustaški topovi. A Tito je onda pokazao na siromaške krovinjare i upitao zar je u svakom od ovih kućeraka bio ustaški top?
Za ustaške zločine isto tako postoje specifikacije i trebalo ih je navesti. Ja sam osobno s nekadašnjim šefom SDB-a Milom Milićem naručivao izradu spomen-ploče na stratištu Garavice.Kad je sastavljan tekst nastale su konfuzije. Trebalo je napisati da su ustaše, tj. Bošnjaci i Hrvati pobili oko 60 tisuća nedužnih Srba. A Budući da je Jasenovac već bio progutao 1 milijun nedužnih Srba, trebalo je nekako opravdati tu cifru. Inače ne bi moglo biti 200 tisuća Srba u Partizanima, tristotine pedeset tisuća u četnicima itd. Tad je odlučeno da se napiše da su tu dovođeni Srbi iz Dalmacije koja je bila pod Talijanima, a ondje ustaša ne samo da nije bilo nego nisu ni mogli 'apsiti nedužne Srbe. Štitili su ih i četnici popa Đujića i hrvatski partizani i talijanski fašisti. Ali, tko će o tome razmišljati, no, brojka je smanjena na 30 tisuća, a Mile Milić je rekao: Ionako je već i to pretjerivanje. Eto dragi moj nepotpisani pišće, ovo mi nije pričao niko iz mahale, nego sam u tome sudjelovao, a da se ne spominje mitraljiranje crkve sv. Antuna od strane engleske avijacije koja je na Uskrs pobila na desetine žena i djece u bijeloj odjeći tukući crkvu.  Čudi me da Englezi, -anglikanci koji se vrlo malo razlikuju od katolika nisu znali da se u aprilu mjesecu bijele haljine ne nose kao maskirne uniforme na Uskrs i da se ustaše usprkos svojoj zloći, ako su se već maskirale u bijelo nisu mogle maskirati u djecu. Uskrs će uskoro, sjeti se toga!--Tomislav Dretar 10:40, 16 mart 2007 (CET)
--Tomislav Dretar 10:40, 16 mart 2007 (CET)
=== Najnovije izmjene ===
Ja sam vratio dio o srpsko četničkoj nepismenosti (nikako nije izgledalo kao nešto prikladno enciklopediji). Molio bih da neko provjeri ostale Mitrasove navode o aerodromu, obuci pilota i sl. Ado 16:08, 16 mart 2007 (CET)

: Ado, nije nikakva zloba u onoj tvrdnji o nepismenosti. Riječ je o Brani Bokanu koji je početkom rata bio učenik Prvog razreda niže gimnazije(dob od 13 godina). On je u Drugom tomu Bihaćke republike zapisao kako je zbog slabe aktivnosti bihaćkih kumunista bio prisiljen opomenuti Kasima Ćehajića, tada člana CK KPH koji je bio i Okružni sekretar KPH Za Bjelovar da se treba dizati ustanak. Bihaćka partijska organizacija je tada najjača organizacija zapadno od Sarajeva. Jedan balavac od trinaest godina opominje iskusnog ilegalca koji organizira ustanak u Hrvatskoj. Pa to je da svisneš. Naime, još je ustvrdio kako je po srpskim selima sve bilo spremno za ustanak. Nepismeni, pogotove u pogledu marksističke teorije, srpski seljaci su sposobnoji i pametniji od Bišćana koji su dobrim dijelom na studijama u Zagrebu i Beogradu. Zar bi to mogla biti istina? I kako ju drukčije nazvati nego četničkom, jer taj Bokan se skrivao u četnicima oko Banja Luke a u pogodnom momentu prešao u partizane i kasnije određivao mjeru revolucionarnosti Bišćanima.--Tomislav Dretar 08:41, 19 mart 2007 (CET)
komentar sa članka
Ovdje se ne može govoriti o bosanskom bogumilstvu niti ga izjednačavati s bosanskim krstjanstvom. Bogumilstvo je nešto što je uvezeno s istoka i predstavljalo je religijsku grupu koja se nametnula krstjanstvu. Herceg splitski Hrvoje Vukčić-Hrvatinić bio je krstjanin a nikad nije smatran otpadnikom od rimokatoličke crkve. Nadgrobni spomenici krstjana - stećci nalaze se od Istre do Hercegovine, a nema ih u Makedoniji i Bugarskoj gdje nije bilo krstjana ali su bili bogomili.To što se priča da su to bogumilski spomenici ne znači da je to istina. Pored toga kad se to događalo, Bihać nije bio dio Bosne nego su se u njemu susretale tri katoličke biskupije:Kninska, Zagrebačka i Modruška. Bio je cjelovito katolički grad s nešto vojnih plaćenika sa sjevero-zapada Hrvatske, Kranjske i Istre. Može se samo reći da je krstjanstvo zauzimalo veći prostor od političkih granica tadašnjih država Bosne i Hrvatske, ali to je već drugo pitanje.

Može li se izvršiti ispravka netočnih navoda u ovom tekstu (ja ih neću raditi zbog razilaženja u stajalištima s CERminatorom).
Tako u dijelu teksta Dvadeseti vijek piše:" Kad su Bihaćki kraj osvojili partizani iz Srbije i Hrvatske, u Bihaću je osnovan AVNOJ (26. - 27. XI 1942. godine), a Bihać postaje središte tzv. Bihaćke republike." Tu treba stojati umijesto osvojili - oslobodili, a umijesto partizani iz Srbije i Hrvatske - partizani iz BiH (1., 2., 3., 5. i 6. krajiška brigada) i Hrvatske (2. lička, 4. kordunaška i 8. banijska brigada).
Dalje u dijelu teksta Osnivanje Petog korpusa Armije RBiH se navodi: "...a 4. augusta su pokrenute jedinice Petog korpusa na tom pravcu i susreću se na granici s hrvatskim generalom Marijanom Marekovićem, koji u pratnji dvojice oficira prelazi most na pograničnoj rječici a na BiH teritoriji dočekuje ga general Dudaković u pratnji generala HVO-a Bihać Vlade Šantića i pukovnika Selmanovića." Tu se treba navesti da je "pogranična rječica" rijeka Korana, a u pratnji generala Dudakovića nije bio general HVO-a Bihać Vlado Šantić (jer je isti poginuo/nestao 8.3.2005.) već pukovnik Ivan Prša tadašnji zapovjednik HVO-a.
U dijelu teksta Poznate ličnosti/Savremeno doba piše: "Hasan Arnautović, televizijski i filmski snimatelj, doajen RTBiH i TVUSK-a" treba se brisati TVUSK jer taj čovjek tamo nikad nije radio.
S poštovanjem Generalisimus
P.S. ukoliko na nešto slično naletim ovako ću tražiti da se izvrše izmjene zbog već navedenog razloga.

Zamolio bih Vas da za tvrdnju navedete neki pouzdani izvor (naprimjer neki podatak na kom je vidljiv datum smrti/nestanka Šantića ili neki link gdje je ovaj trenutak drugačije zapisan). A Cera ili ja ćemo se potruditi da razjasnimo suradništvo Arnautovića u TVUSK, jer koliko je i meni poznato navodi se kao suradnik. Pozdrav --Amir pitaj 18:18, 23 januar 2009 (CET)

:Izvinjavam se ali 5 Krajiška je osnovana 22. Septembra 1943. i nije mogla učestvovati u oslobođenju Bihaća. Osim toga zamolio bih Vas da zbog preglednosti dodatke pravite ispod a ne da prepravljate već sačuvan tekst te da se potpisujete na razgovoru stranica sa znakom za potpis u alatnoj lajsni (desno pored prekriženog W).--Amir pitaj 18:28, 23 januar 2009 (CET)
5. krajška je osnovana 1942

Vlado Šantić --Generalisimus 18:43, 23 januar 2009 (CET)

Prvo sam odgovorio na stranici za razgovor a što se tiče drugog: jedna wikipedija nije izvor za drugu. Kao izvor koriste se samo nezavisne stranice državnih institucija, javno potvrđenih projekata, javnih organmizacija i.t.d. Baš ovdje sad imamo primjer greške na sr.wiki. Umjesto 1943. navedena je ´42. --Amir pitaj 18:55, 23 januar 2009 (CET)

U zaklonu roditeljskog doma skrivala se ljepota bošnjačkih djevojaka koje su se odgajale prema obrascima islamske kulture i vrlinama njihovih majki. Priprema za život odvijala se u okviru nastavnog programa pripreme za dobre i vrijedne supruge i majke. Ljepota tkanja, veza, sevdalinke i njihovo osobno njegovanje resile su pravu Bišćanku. Unutrašnja ljepota bošnjačkog porodičnog života, jasno je vidljivo, bila je na zavidnoj razini kulture svakodnevnog života. Sadržaji svakodnevnice u bošnjačkom građanskom i aristokratskom okruženju nisu se razlikovali po vrijednosti od onog zapadnog civilizacijskog kruga. Razina je bila visoka i netipična za susjedne krajeve, ali zato puna ljepote duše Bošnjaka koji su živjeli taj život. Koji su ga kreirali vlastitim sposobnostima dara za stvaralaštvo.
Početkom XX vijeka gradski Bošnjaci razvijaju raznovrsne oblike javnog života. Očigledno bošnjačka žena ne zaostaje u svojoj emancipaciji za ostalim evropskim ženama. Velikim dijelom je to zasluga i reformatorskih uticaja reis-ul-eleme Mehmeda Džemaludina ef. Čauševića koji je porijeklom iz bihaćkog kraja.
Muški dio bihaćkih Bošnjaka gajio je raznovrsne oblike javnog i kulturnog života kojima je glavni nosioc bilo Muslimansko društvo Gajret. Njegovala se i sevdalinka i komorna muzika, ilahije i kaside, jednako kao romanse i balade savremene tom dobu. Na scenu su postavljani komadi tek začete bosanske dramske književnosti, igrokazi bošnjačke historijske tematike, ali i savremena građanska drama.
Ne vjerujem da su ovo jedine "zanimljivosti" Bihaća.--Amir pitaj 17:22, 17 septembar 2009 (CEST)

Mislim da se kaže predhistorija ili prahistorija. Nije potrebno jednačenje po zvučnosti. -- WikiLite91 (razgovor) 21:56, 15 april 2014 (CEST)

Mislim da puno misliš, a malo manje znaš. Ispravno je prethistorija (a potvrdio mi je to i historičar) i prahistorija. Za jednog mašinca puno misliš o pravopisu (što je za pohvalu, da me pogrešno ne shvatiš, jer većini danas nije stalo do pravopisa), ali ono što si ti učio u školovanju ne mora se nužno poklapati s onim što je tačno. I profesori griješe. I ja pogriješim, a živim od lektorisanja. -- KWiki (razgovor) 22:26, 15 april 2014 (CEST)

Cijela predratna opština Drvar (čak i mali dio opštine Petrovac) je bila pod kontrolom HVO-a, a ne Armije BiH, tako da su i ova sela koja su priključena Bihaću bila pod kontrolom HVO-a.
http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/0/09/Dayton.png

Cijenjeni kolega ! Ove promjene nisu pisane enciklopedijskim stilom (...valja napomenuti..; ...od kojih je većina smještena ne samo u zemljama EU, nego i zemljama diljem svijeta, čineći ovu firmu skoro potpuno izvozno orijentiranu...; ...ne samo mušterijama u BiH, nego i u inostranstvu..., rečenica:
Iz godine u godinu Bihać bilježi ogroman rast u broju turista, koji troše sve više i više novca svake godine, što je dovelo do procvata turističke industrije u Bihaću. - ne znači ništa! i u jednoj enciklopediji nema mjesta), ne postoje pouzdane reference, nego se za reference postavjaju linkovi nekih firmi, a dio članka je reklama za te iste firme. Zbog gore navedenih razloga, kao i pravopisnih i drugih grešaka, ove su izmjene vraćene. Hvala na razumijevanju--AnToni(R) 11:55, 24 decembar 2018 (CET)
Razumijem, podatke o firmama nisam trebao da stavljam, a jedan od podataka koje sam htio staviti u reference nije radila tj. dolazila mi je error. Upravo sam uradio testiranje i shvatio kako da postavim tu referencu. Da li bi ovi dijelovi bili prikladni za objaviti:
Bihać je privredni i financijski centar Unsko-sanskog Kantona. BDP u 2014. godini iznosio je 446.155 KM, a BDP po stanovniku je iznosio 7.340 KM.
Bihać također ima i najveći broj poslovnih subjekata u USK, tačnije 2.769. Izvoz 2014-te godine iznosio je 65.752 KM, a uvoz 111.735 KM. Pokriće uvoza izvozom je samo 58%.
Privredni potencijali
Bihać je smješten na samom sjeverozapadu BiH te graniči s Evropskom Unijom i Hrvatskom, a regionalni ekonomski centri poput Zagreba, Beča i Minhena se nalaze u neposrednoj blizini grada Bihaća, što ga čini jako povoljnim za izvoz i važnim transportnim centrom.
Bihać je također i druga najmnogoljudnija općina u USK, sa radnom snagom koja broji više od 22 000 ljudi, od kojih 46,4% još nije zaposleno. Prosječna neto plaća iznosi oko 900 KM.
Turistički potencijali
Glavni i najvažniji turistički porencijal grada Bihaća je Nacionalni Park Una, ali i brojne povijesne znamenitost poput Kapetanova kule ili Crkve svetog Ante Padovanskog.
U Bihaću se također trenutno odvija  izgradnja međunarodnog aerodroma "Golubić" koji će omogućiti veće iskorištenje turističkih potencijala grada.
- Dijelove o firmama su uklonjeni i rečenice koje nisu bile enciklopedijskog karaktera su uskolnjene, a nove, pouzdanije reference će također biti dodane.
Jesu li ispravke dovoljne ili postoji još neprimjerenih stvari?

Ovaj dio u poglavlju "Privredni potencijali" je presmiješan! Ako je Minhen u neposrednoj blizini Bihaća, onda ne znam šta da kažem... I ostatak tog poglavlja je diskutabilan, ko kaže da je prosječna neto plata u Bihaću 900 KM? Ko je to izračunao i gdje je zvanično taj podatak objavljen? Otkad neki grad graniči sa Evropskom unijom? Aerodrom Golubić se gradi već 20 godina, pa ništa više od travnate livade i ograđenog prostora sa 2-3 objekta ne postoji. (znam jer ga gledam s prozora). --- CH3OHCl3Radodaj H2O 14:35, 24 decembar 2018 (CET)

: I ako može, izbjegavajte te lokalne skraćenice kao USK! Kako neko može znati šta je to!--AnToni(R) 14:55, 24 decembar 2018 (CET)

::USK je službena skraćenica, kao i BiH, KS, SIPA itd. Više na: http://vladausk.ba/v4/ --Munja (razgovor) 15:55, 24 decembar 2018 (CET)

::: ovo je globalni a ne lokalni projekat! Ako se koriste skraćenice, wIKi imA mogućnost internih linkova. Ovo nije lokalnI projekat neKog kantona ili seosko sijelo pa da Se piše i govori onako kako se u tomu selu u mehani priča.--AnToni(R) 16:16, 24 decembar 2018 (CET)

Miješaš babe i žabe. Kad može Go-Ce-Mu, može i USK. --Munja (razgovor) 18:42, 24 decembar 2018 (CET)

Slijedeća tvrdnja je izmišljotina: "Grad je bio središte hrvatske kraljevine pod kraljem Tomislavom sve do hrvatsko-ugarske nagodbe 1102, ". Historiografija jedva da priznaje Tomislava kao stvarnu osobu a kamo li da mu zna i sjedište. Ali bez obzira na Tomislava, Kraljevina Hrvatska nikad nije imala sjedište u Bihaću., bez obzira što Tomislav Dretar, ko god on mislio da jeste, tako kaže. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 07:49, 3 maj 2024 (CEST)

Ne znam da li ima veće ironije od činjenice da se na bosanskoj vikipediji Veliki vojvoda bosanski spominje jedino kao Herceg splitski i ban hrvatski. Hrvoje je čitavu svoju karijeru do smrti bio Veliki vojvoda bosanski, a Herceg splitski samo nekih 10-ak godina. Međutim, Ban hrvatski nikad nije bio niti se takav podatak može pronaći u savremenoj historiografiji - njegov brat je bio Ban hrvatski par godina, ali Hrvoje nikad! Uostalom ne vidim relevantne reference u najsavremenijim izvorima koji se bave životom i karijerom Hrvoja Vukčića. Ako već niste sigurni odakle da počnete imate nekoliko OK članaka na engleskoj vikipediji: njegov bio, članak o porodici, te članak o Donjim Krajima. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 19:23, 3 maj 2024 (CEST)

Da citiram kolegu iz prethodne rasprave: "Vrijeme koje je potrebno za pisanje o problemu, možemo zamijeniti poboljšavanjem enciklopedije. Wikipedia na bosanskom jeziku vas treba". – Srđan (razgovor) 19:48, 3 maj 2024 (CEST)

:Žao mi je @Srđan, ovo je sve što ja mogu doprinjeti, a ako smeta izvolite uraditi s tim što mislite da treba i možete. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 20:16, 3 maj 2024 (CEST)

Pošto poznajete način na koji Wikipedija funkcioniše, ovo je jako čudan način obraćanja s visine nekim imaginarnim ljudima koji bi trebali ispraviti sve greške na skoro 100.000 članaka kao da je ovo neki projekt kojim se centralno upravlja. Haris (razgovor) 20:29, 3 maj 2024 (CEST)

:"Uglavnom, znaš dobro kako predložiti izmjene na člancima s obzirom na staž na en.wikiju, tako da ti stvarno ovakve stvari u komentarima ne trebaju i tako samo unaprijed štetiš vlastitom procesu građenja konsenzusa za bilo kakve izmjene. – Srđan(A) (razgovor) 14:13, 1 mart 2021 (CET)" - eto, da ne bi bilo da ne znam kako predlagati izmjene. Mada što ja bolje znam i više učim kako, to je gore po mene. ⓢⓐⓝⓣⓐ° ° ° 20:59, 3 maj 2024 (CEST)


Razgovor:Općine Bosne i Hercegovine

Kao prvo niste nabrojali sve opstine Istocnog Sarajevo, zaboravili ste opstinu Kasindo, koja se spominje pod opstinama u Republici Srpskoj, ali je pogresno napisana KASINDOL, dakle pravilan naziv je bez L
Kasindo je naselje u općini Istočna Ilidža, odnosno bivši naziv za općinu. --Smooth O 14:35, 25 mart 2008 (CET)

Nije li Lukavica promijenila ime?
Lukavica je naselje u općini Istočno Novo Sarajevo, a nekad se za cijelu općinu koristi naziv  Lukavica. --Smooth O 14:35, 25 mart 2008 (CET)

Broj općina bi trebalo provjeriti i korigirati u člancima. Postoje različiti podaci na wiki, od kojih su 137 ili 141. Potrebno je u razlikovati općine od gradova, te podatke uskladiti. --Toni (razgovor) 12:57, 8 maj 2012 (CEST)

Da li je status nekim općinama (Trebinje, Prijedor,...) promijenjen u grad? --Toni (razgovor) 12:17, 10 august 2012 (CEST)

Mislim da su Stanari dobili status općine. --Rethymno (razgovor) 16:01, 7 januar 2016 (CET)

Dobro misliš. :) – Srđan M. ❲razgovor❳ 16:14, 7 januar 2016 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Općine Bosne i Hercegovine


Razgovor:Kur'an

I Hrvati su dobili svoj prijevod Kur'ana koji je načinio književnik Tomislav Dretar 2003. g. u Bruxellesu. Prvo eBook izdanje uredio je publicist i inž elektronike Salih Ćavkić,nastanjen u Flandriji, a obojica su iz Bihaća.

Može li ko objasniti kako se pravilno citira Kur'an u članku. Također, treba li navesti prevod ili izdanje na našem jeziku ili ne?--Benjamin 13:28, 27 juli 2006 (CEST)
   Selam, poželjno je da se pri citiranju koristi Korkutov ili Karićev, eventualno Durakovićev prijevod, mislim da su ti prevodi dovoljni, ukoliko baš postoji potreba za nekim drugim prijevodom, npr. da se pokaze razlika onda je poželjno prvo to ispostati na diskusiju ili posebno naznačiti korišteni prijevod i obrazložiti na diskusiji. Samo nemojte neke prijevode tipa Mustafa Mlivo ili nešto tako osim ako nije specifično koliko i neuropsihofarmakologija. Tnx :) Koljenovic 14:05, 5 august 2006 (CEST)

Pravilna upotreba bibliografske reference Kur'ana

Gore pomenuti dio članka je toliko nebulozan i pun grešaka činjeničnih i gramatičkih da je to naprosto nemoguće ispraviti, od samog naslova pa do kraja. Text je kopiran sa toliko amaterske stranice da bole oči dok čitaš. Ko god se imalo razumije u Kur'ansku nauku to vidi na prvi pogled. Mislim da taj dio texta ( dakle samo" Kur'an je nazm-i ilahi") ruši ugled ne samo autora već i wikipedie uopšte.
--Bosniarasta 09:39, 1 maj 2009 (CEST)

OK. Onda cu ga skloniti jer krsi autorska prava (ako je kopiran sa druge internet stranice). Ovakva obrazlozenja su validna ali sklanjanje bez razloga izgleda kao vandalizam. --Amir pitaj 09:46, 1 maj 2009 (CEST)

Molim vas dodajte na external links Sistem pretraživanja bosanskog prevoda Kur'ana
www.mojkuran.com

Prema istraživaču islamske istorije i arheologije Danu Gibsonu, ovo je mjesto u kojem je Mohammed proživio mladost i dobio prva otkrića. Kao što pokazuju prve muslimanske džamije i groblja, to je bio i prvi pravac Qibla muslimana Dan Gibson: Qur'ānic geography: a survey and evaluation of the geographical references in the qurãn with suggested solutions for various problems and issues. Independent Scholars Press, Surrey (BC) 2011, ISBN 978-0-9733642-8-6

Dakle, treba vjerovati njemu, a ne svim silnim Poslanikovim biografima? Prva kibla bio je Jerusalem. – KWiki (razgovor) 11:38, 4 februar 2021 (CET)

Ne vidim svrhu sekcije koja govori o 'zanimljivostima'. Daje dojam nametljivosti DeVoery (razgovor) 20:16, 28 august 2023 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Mediteran

*Cestitam na odlicnoj reviziji clanka Bosanska arhitektura.  Predlozio sam isti clanak za rubriku "Odabrani clanak mjeseca" za mjesec novembar pa ako zelis glasaj.  Pozdrav --Dado 03:49, 5 oktobar 2005 (CEST)
*Dado, pohvale idu prvenstveno tebi za prvoklasni tekst, mislio sam to vec da uradim, ali zabavio sam se drugim temama, sorry ;-) Zanima me ono o "Dinarskoj kuci". Ne znam jesi li mislio mozda na "sojenice" ili na "gradine", posebne Delmatske nastambe u kraskim poljima (Kupresko, Livanjsko...), koje su doduse iz vremena Rimljana, jer o Dinarskim kucama nikad nisam cuo. --Mediteran 03:53, 5 oktobar 2005 (CEST)
*O Dinarskoj kuci sam citao iz teksta Dusana Grabrijana  "Bosanska orijentalna arhitektura u Sarajevu - Bosanska arhitektura i put ka moderni". Na zalost jedina meni dostupna kopija te knjige se nalazi u gradskoj biblioteci u New Yorku a koju nedaju iznajmiti vec je bukvalno moras citati iz njihove ruke.  Nesto malo informacija sam naveo na clanku Dinarska kuća a posto sam ovaj tekst pisao prije mnogo godina slabo se sjecam detalja israzivanja.  Potrazicu svoje zabiljeske a ako budem imao vremena mozda navratim do biblioteke pa cu pogledati jos detalja o kojima govoris. --Dado 04:38, 5 oktobar 2005 (CEST)

*Mediteran, vidio sam da si ispravio Liban->Libanon. Ipak, prema bosanskom pravopisu (176. pravilo o geografskim imenima str. 50 - priručnik za škole) ispravno je pisati Liban. Nema potrebe da idemo u pohrvaćivanje geografskih imena, kada je standard već uspostavljen na TV stanicama na bosanskom jeziku, kao i dobrom dijelu štampanih medija, ali što je najvažnije u školstvu. Dogovor je bio da standard na Wikipediji uspostavljamo u okvirima pravopisa bosanskog jezika, u slučajevima kada možemo birati između više pravila.Emir Kotromanić 23:52, 7 oktobar 2005 (CEST)
*Ja ga znam kao Libanon, ucio sam ga kao Libanon, u mojoj je strucnoj literauturi Libanon (Sarajevo 2005!) i ne znam, sto to koga ima smetati! U arapskom je originalu takodjer Lebanon, dok je Liban rijec koju su Srbi preuzeli iz francuskog. A sto Halilovic i ostala klapa ne vide dalje od Sarajeva... e, to je njihov problem!--Mediteran 00:24, 8 oktobar 2005 (CEST)
*Ma ne radi se ovdje o tome da li Halilović vidi dalje od Sarajeva ili ne. Radi se o standardu koji je već uspostavljen u medijima i školstvu, baziran je na pravopisu (do sada imamo samo jedan jedini, Halilovićev, a kad se neko drugi sjeti da napiše novi pravopis onda ćemo se oslanjati i na drugi) i činjenici da 90% stanovništva govori Liban, Španija, Švicarska, Rumunija itd. Meni se također ne sviđaju mnoge stvari, ali ne želim da pravim paralelni standard i da izlazim iz pravopisnog okvira, jer na taj način radim štetu. Postoji eksplicitno pravilo, i ja preko njega ne želim da idem. Emir Kotromanić 00:35, 8 oktobar 2005 (CEST)

*Mediteran, dao sam ti puna administratorska prava. Nadam se da će funkcionisati, jer interfejsi nisu radili dok se mijenjao softver na Wikipediji. Emir Kotromanić 16:10, 14 oktobar 2005 (CEST)
*Administratorske mogućnosti možeš vidjeti tako što ti se prilikom logovanja prikažu novi interfejsi. Npr. svaki članak možeš zaključati, ukoliko vandali nastoje da ga brišu i sl. Također, pored svake izmjene možeš vidjeti link blokiraj, na osnovu čega se vrši blokiranje IP adrese ili korisnika u skladu s pravilnikom o vandalizmu. (pogledaj Vrata zajednice). Također klikom na link Članci posebne namjene treba da ti se pojave novi linkovi itd.Emir Kotromanić 16:23, 14 oktobar 2005 (CEST)

Mediterane, zbog tvojih sjajnih članaka, prvenstveno mislim na one vezane za evropske gradove i muziku, odajem ti priznanje za dobro i vredno delovanje na Wikipediji. Svako dobro. --Pokrajac 23:46, 12 decembar 2005 (CET)

Zahvaljujem Vam se na lijepim stihovima, poštovani Mediterane. Polahko, Vi i ja, dolazimo do kompromisa, bar se nadam. Vjerujte poštujem hrvatski jezik, kao i sve druge jezike, kulture, narode, vjere, običaje... Smatram, ponavljam, da je enciklopedija izvor i riznica znanja, bez obzira na kojem jeziku je napisana. Također, poštujem pravila i principe Wikipedije, koliko kod mogu. Vaši tekstovi i Vaši prilozi su zaista ogromni i za to Vam iskreno zahvaljujem. Međutim, sam stil enciklopedije je takav da ne prihvata opise, pridjeve, alegorije i slično, tj. sama enciklopedija nastoji (ne govorim samo o Wikipediji nego općenito) da činjenice prikaže šturo, sirovo, što je upravo suprotno od Vašeg stila. Nemojte ovo smatrati uvredom nego samo pozitivnom kritikom. O jeziku nisam kompetentan da raspravljam, osim onako iz srca kako ga osobno/lično govorim. Nadam se da ćemo i dalje voditi konstruktivnu diskusiju na dobrobit cijele zajednice. Lijep pozdrav. --CER@ (ask) 07:27, 29 septembar 2009 (CEST)

:Što se tiče vijesti, tu sam donedavno bio mnogo aktivniji, tako da nam je neophodna samo bolja organizacija. Za sve prijedloge stojim Vam na raspolaganju. Btw. što se tiče glasanja za skidanje admin. prava, upravo je moja malenkost glasala protiv skidanja Vaših admin. prava, a kao razlog sam naveo da ste koliko-toliko još aktivni, mada ne koristite ta prava (brisanje članaka, uređivanje interfejsa, blokiranje vandala...)--CER@ (ask) 07:19, 1 oktobar 2009 (CEST)

::Aktivirati se, je lakši dio. Održavati tu aktivnost ono što nam treba. Vjerovatno ste primijetili da se ponekad koja vijest napiše, ali je sve to tanko. Ako imate kakav prijedlog, stojim Vam na raspolaganju.--CER@ (ask) 07:13, 2 oktobar 2009 (CEST)

Možeš li glasati na  Slici sedmice, treba nam bar tri glasa. Ado 18:34, 4 oktobar 2009 (CEST)

Pozdrav. Zbog nekorištenja su Vam oduzeta upravnička prava. Administratorska prava su Vam ostala. Ako rad poželite proširiti na birokratske ovlasti, potrebno je napraviti novo glasanje. Molim Vas da ponekad koristite administratorska prava i time pokažete aktivnost. Za pisanje članaka i preusmjeravanje nisu potrebne dodatne ovlasti. --WizardOfOz 18:07, 19 oktobar 2009 (CEST)

"Priča o Gendži" je jedan od 1000 članaka koje bi svaka Wikipedia trebala da ima. To je naziv za japanski roman, prema engleskoj wikipediji, prvi roman na svijetu. Pogledaj :en:The Tale of Genji. --Smooth O 11:35, 31 oktobar 2009 (CET)

Hvala vam za postavljanje :Slika:Duvno1.jpg. Primijetio sam da u opisu slike nije izjašnjeno ko je kreirao sliku, dakle status licence (copyright-a) je nejasan. Ako ste vi kreirali tu sliku, onda trebate pojasniti zašto mi imamo prava da je koristimo na Wikipediji (pogledajte spisak šablona za slike). Ako vi niste kreirali sliku, onda morate objasniti gdje ste je pronašli i sl., u većini slučajeva link na stranicu gdje ste je pronašli i uslove upotrebe sadržaja te stranice.
Ako slika nema copyright oznaku (šablon), onda se treba dodati. Ako ste vi kreirali/uslikali sliku, audio ili video onda se može koristiti  šablon da bi slika bila postavljena pod GFDL licencom. Ako vjerujete da slika udovoljava kriterijama poštene upotrebe (), onda koristite šablon kao  ili neki od primjerenih šablona. Pogledajte Wikipedia:Šabloni za slike za cijelu listu šablona koji se mogu koristiti.
Ako ste postavili još datoteka, molimo vas da provjerite i njihov izvor također. Spisak datoteka koje ste postavili možete naći [ ovdje]. Slike bez izvora i bez pravilnih copyright šablona će biti obrisane sedmicu dana nakon postavljanja. WizardOfOz talk 21:49, 19 april 2010 (CEST)

Nije naveden izvor slike „[[:Slika:Duvno1.jpg|Slika:Duvno1.jpg]]“

na stranici o jugoviziji naišao sam na tvoj članak, o tome događaju 1985. godine
Naime, kako se Eurovizija u Goteburgu (Švedska) održavala 4. svibnja, na petogodišnjicu Titove smrti, JRT je odlučio propustiti Eurosong te godine, ali su neke druge TV kuće, koje je predvodila tadašnja TV Zagreb bila mišljenja kako je dovoljno vremena prošlo od Titove smrti i kako treba ići naprijed sukladno reformama Milke Planinc. Ideju TV Zagreb su podržale TV Titograd, TV Novi Sad, TV Sarajevo i TV Ljubljana, dok su TV Beograd, TV Priština i TV Skopje bile protiv toga.
Natjecanje je održano 2. Ožujka 1985. u poslijepodnevnom terminu, kroz jednu od zabavnih emisija tadašnje TV Zagreb, a nastupali su redom:
1. Pjesmo moja - Jasna Zlokić (TV TG) 68 bodova - 8 mjesto
2. Moja sreća si ti - Miki Jevremović - TV NS - 44 boda - 9 mjesto
3. Bye bye Barbara - Čudežna polja - TV LJ - 2 boda - 15 mjesto
4. Zadnja noć - Darko Domijan - TV SA - 11 bodova - 13 mjesto
5. U mojim pjesmama - Lidija Percan - TV NS - 97 bodova - 3 mjesto
6. Vrati mi vrati sve - Magazin - TV ZG - 77 bodova - 7 mjesto
7. Suzana - Žarko Mamula - TB NS - 8 bodova - 14 mjesto
8. Ljubljanski dni - Mali Princ - TV LJ - 21 bod - 12 mjesto
9. Ti si taj - Radojka Šverko - TV SA - 31 bod - 11 mjesto
10. Sinoć sam htjela - Snežana Naumovska - TV TG - 89 bodova - 5 mjesto
11. Pokora - Zorica Kondža ft. Josip Genda - TV ZG - 101 bod - 1 mjesto
12. Simfonija ljeta - Kan - TV LJ - 95 bodova - 4 mjesto
13. Serenada - Kićo Slabinac ft. grupa 777 - TV SA - 78 bodova - 6 mjesto
14. Život zlata vrijedi - Meri Cetinić - TV TG - 43 boda - 10 mjesto
15. Tajna života - Tereza Kesovija - TV ZG - 98 bodova - 2 mjesto
Sustav glasovanja je bio da svaku pjesmu pokriva jedan član žirija iz TV centra iz kojeg pjesma predstavlja sa eurovizijskim sustavom glasovanja, dakle: 1,2,3,4,5,6,7,8,10 i 12 bodova.
Pjesme pod rednim brojevima: 1, 3, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14 i 15 su nastupili tog ljeta na Splitskom festivalu. Terezina Tajna života je završila kao pobjednica festivala, dok su uz tu pjesmu, pjesme Serenada, Pokora, Sinoć sam htjela, U mojim pjesmama i Simfonija ljeta bile na #1 prodanih singlova po nekoliko tjedana.
TV Zagreb zbog pokušaja da mimo volje JRTa pošalje predstavnika na eurosong završio je tako što je urednik redakcije zabavnog programa morao dati ostavku, a sami TV centar je JRTu trebao platiti oštetu u visini od 100.000 američkih dolara.

Mozes li molim te srediti ovu sliku: nema izvor ni licencu. Poz --WizardOfOz talk 15:07, 26 juni 2011 (CEST)

Samo da se izvinim zbog vraćanja izmjene. -- KWiki (razgovor) 00:34, 18 juli 2012 (CEST)

Cijenim Vaše mišljenje, kolega Mediteran, međutim, to što kažete nije u skladu sa pravilima. Pogledajte Wikipedia:Pravilno-nepravilno_u_bosanskome_jeziku, pod slovom Š, stoji Španija. Dakle, ništa nisam ni dodao ni oduzeo niti šta izmišljam. Ja savršeno dobro govorim i razumijem hrvatski jezik, međutim, ovdje moramo pisati isključivo na bosanskom. Takva su pravila. --CER@ (ask) 14:27, 25 juli 2012 (CEST)

Kao neko od struke, malo ću se umiješati. Oblik "španjolski" odlika je hrvatskog standarda, dok je u bosanskom prednost data "španskom" (od ovoga je izuzeta "Španjolka" zbog specifičnosti pri njenoj tvorbi). Dalje, riječ "Talijan(ski)", iako možda česta u upotrebi, djeluje mi nelogično. Mislim, država se ne zove "Talija" (to je muza zaštitnica komedije u grč. mitologiji) već "Italija", pa se i narod može zvati samo "Italijani", a jezik "italijanski"; ime je dobila po još jednom mitskom junaku - Italu (nom. Ital). Prema tome, izostavljanje ovoga "i" nema nikakvog osnova (bez obzira na navedenu literaturu i autore) i nije mi jasno kako se ovaj oblik proširio jer se radi o direktnom zadiranju u korijen riječi (zamisli da se "Bosna" skrati u "Osna" ili "Mediteran" u "Editeran" itd.) (usput, treba reći da je i ovaj oblik odlika hrvatskog standarda, a u bosanskom je ipak manje u prometu). Za Brione se već mogu složiti, iako sam i ja jednom naveo ovo poštovanje izvornog izgovora kao kriterij za imenovanje članka. -- KWiki (razgovor) 18:02, 25 juli 2012 (CEST)

:Moj mali prilog u diskusiji na stranici Pravilno-nepravilno_u_bosanskome_jeziku Španija ili Španjolska. Toni (razgovor) 18:33, 25 juli 2012 (CEST)

U toku je glasanje za uklanjanje prava neaktivnim administratora. Molim za glas i komentare na čaršiji. -- Edin(r) 14:20, 3 maj 2013 (CEST)

Glasanje i komentari za neaktivne administratore

Na osnovu odluke zajednice o oduzimanju administratorskih prava, a zbog neaktivnosti u administratorskim poslovima, Vama je oduzeto administratorsko pravo. Ukoliko želite to pravo ponovo, nakon aktiviranja, glasanjem zajednice će Vam se to pravo dodijeliti. U svakom ste slučaju dobrodošli na wikipediju. Pozdrav! --AnToni(razgovor) 12:10, 8 juli 2013 (CEST)

Administratorska prava nisu još uklonjena definitivno zato što nije poslat zahtjev na metu. Ako si voljan da zadržiš prava onda bi se trebao aktivirati više na nivou adminskih poslova. Lično bi volio isto da se više aktiviraš u raznim razgovorima koje imamo. Slabo se išta čuje od tebe. :) -- Edin(r) 09:05, 9 juli 2013 (CEST)
Kako sada izgleda, više od pola godine nisi ni jednu izmjenu napravio što i normalni korisnik ne bi mogao da uradi. Zbog toga si po (novim) pravilima upao u grupu "neaktivnih administratora". Zamolio bih te da se izjasniš da li još hoćeš da zadržiš adminska prava ali uz to da i obavljaš poslove koje je admin dužan da obavlja. Vjerujem da će te svi podržati ako se malo više aktiviraš. Čekam na tvoj odgovor. :) -- Edin(r) 11:18, 10 juli 2013 (CEST)

Ja bih te onako srdačno i iskreno molio da koristiš bosanske riječi i nazive, Rumunjija je skroz nepravilno kao i izvedenice rumunjski i slično. Pravilno je Rumunija i rumunski. Hvala na trudu i zalaganju. --CERminator (razgovor) 08:15, 22 juli 2013 (CEST)

Druga stvar na koju ti moram skrenuti pažnju, čitam tvoj tekst o Splitskom festivalu, odličan je nemam ni jednu zamjerku, vidi se ko prati tu tematiku, svaka čast. Međutim, pošto je ovo Wikipedija odnosno enciklopedija, jednostavno treba pisati neutralnim riječima bez nekih pridjeva tipa izvrsni, prelijepi, najbolji i slično jednostavno jer je to doza subjektivnosti, kao što je neko nekad rekao: ljepota je u očima promatrača. Mislim da ćeš se složiti sa mnom. Lijep pozdrav. --CERminator (razgovor) 08:18, 22 juli 2013 (CEST)

: Da se puno ne mješam, ali - ili Rumunija, ili Rumunjska, ali kako je Rumunija prihvaćeno, treća pogrešna varijanta je nepotrebna! --AnToni(razgovor) 12:04, 22 juli 2013 (CEST)

Poštovani poslali ste mi poruku na mojoj stranici na hr. wikipediji. Problem je bio u tome što se na početku kopirali svoju korisničku stranicu s bs. wikipedije na hr.wikipediju i zbog toga se blokirani, jer je onda ispalo, da ste to sve napisali na hr.wikipediji, a niste. Ne znam, da li vam se može poništiti zabrana. Ja bi možda i pristao, ali čisto sumnjam, da bi se drugi administratori s time složili. Radije doprinosite na ovoj bs.wikipediji.--Fraxinus (razgovor) 23:07, 30 august 2013 (CEST)

Pozdrav Mediteran,
Na osnovu tvoje neaktivnosti bi se po pravilu trebala ukloniti tvoja administratorska prava. Pretpostavit ću da ukoliko ne dobijem odgovor u roku od nekoliko sedmica da se onda ovo može prenijeti na Metu i da se prava sa tim oduzmu. Ukoliko odlučiš da se opet aktiviraš u roku od godinu dana od tvoje neaktivnosti, prava se mogu vratiti bez glasanja, ali uz odobrenje dva druga (aktivna) administratora kao što je to objašnjeno ovdje.
-- Edin(r) 19:20, 22 april 2014 (CEST)

Što se mene tiče, a vjerujem i što se tiče ostalih, nema nikakvih problema da zadržiš svoja prava - rado bi svi vidjeli da se prijašnji aktivan član i administrator opet aktivira. :) Međutim, potrebno je da se održaje neka minimalna administratorska aktivnost da bi se ispoštavala pravila uvezi istog. Kod ove aktivnosti se uzima u obzir broj izmjena koje si obavio kao administrator (u zadnjih 6 mjeseci), i ako je to neki realni broj, onda je to sasvim u redu. U tvom slučaju vidim da od jula 2012. nisi napravio ni jednu tzv. administratorsku akciju , što svakako prelazi ove granice aktivnosti. Ako si u planu ubrzo da se aktiviraš kao administrator, onda ove ovlasti treba ostaviti. Ako u suprotnom misliš da ovo neće moći uspjeti onda bih ipak predložio da se ovo ukloni, za sad. Samo još da podsjetim za kraj da smo o ovome istom razgovarali prošle godine u julu. Toliko od mene. Sve najbolje. -- Edin(r) 00:48, 23 april 2014 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Mitras

Mitras, zbog cega se nalazi * znak ispred par clanaka koje si nedavno postavio (primjer * Jakob)--Dado 05:01, 25 juli 2005 (CEST)
Mitras: Nije židovski, ne boj se, nego nisam znao kako i čemu služi.
Dobrodošao na Wikipediju na bosanskom jeziku.
Nisam siguran ko je napisao članak o rijeci Uni a ako postoje greške na članku svakako možeš ih sam popraviti.  Ukoliko dođe do nesuglasica ili razlika u mišljenju iste se daju riješiti da stranici za diskusije.  Nisam siguran o čemu se radi i na članku o Vojsci Federacije BiH.
Sadržaj članka * Jakob sam prebacio na članak Jakob  pošto ovaj prvi nije imao odgovarajući naslov po standardima wikipedije.  Greške takvog tipa nisu velike ali mi je bila malo čudna i nisam bio siguran da li si možda htio da naglasiš nešto specifično.
Primjetio sam da imaš smisla da detaljno i naučno priđeš temi a to obično proizvede iscrpan i vrijedan sadržaj a što je prijeko potrebno bosanskoj wikipediji.  U svakom slučaju imaš moju podršku da dalje doprinosiš na ovoj wikipediji a greške bilo veće ili manje ćemo sređivati vremenom.  --Dado 20:18, 15 avgust 2005 (CEST)
Dado,
Moja je namjera spomenuti najistaknutije Biscane od pamtivijeka. Za pocetak postavljam naslove buducih clanaka. Taj Jakob i jos neki znacajni su utoliko sto svjedoce o politiskom ustrojstvu i zbivanjima, jedan je prvi spomenuti sudac, drugi je prvi spomenuti gradonacelnik, itd. To na generalnoj razini ne znaci nista, ali govori o Bihacu da je imao istu politicku strukturu kao Pariz, sto je za nas u Bosni znac a tvrditeajno pred svijetom. Po europskim gradovima nema grada u kojem nema brojnih bista gradonacelnika, sudaca, i sl. I mi svoga doru za jahanje imamo. Ako Ti nije tesko postavi kvadratice ispred onih imena, ja cu ih poslije kopirati. A clanci ce uslijediti i namjeravam tako obraditi sve gradove Bihacke krajine. I jos jedno pitanje. Postoje srednjovjekovne listine bihacke krscanske i muslimanske aristokracije koje su svjedocanstvo od neprocjenjive vrijednosti, jer ne moze se kontinuitet Bosne poceti graditi bilo gdje, ako je pocelo s poveljom Kulinovom, treba naciniti niz, da ne bi poput Darvina skelet pra-konja ubacivali u lanac ljudske evolucije. --81.243.235.242 22:51, 19 avgust 2005 (CEST)Mitras

Iako interesantne teme i pitanja nemogu naći mjesto za njih na rubrici "Sadržaj" na naslovnoj strani.  Zato ih prebacujem ovdje za tvoje daljnje korištenje
Ethymologia bosanskih hydronyma
bosanskih toponyma
Bosanska onomastica uopće
Podrijetlo akcentuacije u pojedinim dijelovima Bosne i Hercegovine
Bosanska redakcija refleksa "Jata"
Ikavica od Ukrajine do Visa
Bosanski Nobelovci
Manipulacije i izdaje Zagreba i Beograda bosanskih Hrvata i Srba i njihova kratka povijesna pamet
Na čiji racun je narasla Bosna, a na čiji Srbija i zašto je Hrvatska onako zgrčena u trbuhu
Što je to donijelo otomansko carstvo formiranju bošnjastva
Što je to donijelo habzburško carstvo hrvatskom povijesnom bitku i biću
Što, zapravo, znači da su Bošnjaci cvijet hrvatskog naroda
Što su otkrila nedavna istraživanja na antropologijsko-genetičkom planu bosansko-hercegovačke populacije
Može li oživjeti ikavica
Fonem "h" differentia specifica bosanstva; etimologijski ili fonetski pravopis i njihov značaj za povijesno pamćenje i lingvističku arheologiju
--81.243.235.242 22:31, 19 avgust 2005 (CEST)Mitras
Hvala Dado!
--Mitras 15:27, 22 avgust 2005 (CEST)Mitras

Pošto imamo konflikt značenja (Ibrahim ef. Halilović) morao sam naimeniti clanak Halilovic Ibrahima novinara - Halilović,Ibrahim dok se ne nađe ime njegovog oca da se doda inicijal imenu.  Da ne bi mjenjali svaki link koji vodi prema Ibrahim ef. Halilović clanku a i da ne bi doslo do zabuna dodao sam čvor koji bi trebao da pojasni stvari.  Takodjer nemoj preusmjeravati stranice za diskusiju jer se one automatski prebace a u suprotnom dolazi opet do konfuzije i nereda.  Pozdrav --Dado 21:42, 22 avgust 2005 (CEST)

Mitras, da bi dobili domenu (prostor) za WikIzvor na bosanskom jeziku potrebno je da je zatrazimo na MetaWikiju.  Ja sam provjeravao proces i baziran je na principu da ljudi glasaju za odredjenu domenu.  Nase sanse se povecavaju time sto imamo vise sudionika u projektu.  Predlozio sam WikIzvor projekat na stranici Wikipedia:Saradnja mjeseca pa ako zelis da se pridruzis potpisi se pod prijedlog (Mislim da se Kal-El vec ukljucio).  Krajem ili sredinom mjeseca (zavisno koliko imamo sudionika) cemo poceti proces dobijanja domene.--Dado 16:35, 9 septembar 2005 (CEST)

Emire, novinu u razvijanju ideje o bošnjačkom barjaku, nalazim izvrsnom, ali ako su Hrvati pretpostavili u Ustavu ovu, zasigurno, prije bosansku no hrvatsku imenicu, nazivu zastava, zašto ona ne bi ostala i u bosanskom izrazu. No, to je druga stvar, ali će doći na dnevni red. Dakle, deviza koju unosiš, po meni je izvrsna. Mislim da bi trebao poći još dalje, u grafizam, osuvremeniti nešto kao jedan font, stilizirati postojeće ili načiniti kompilaciju čitljivu svima koji u Bosni (i Hercegevini , naravno) od arabice, bosančice i nekog grafički podobnog, lipe li riči, majko mila, latiničnog pisma i njime napisati tu devizu: Vjerni Bogu, vjerni Bosni! Ako je takvo jedno pismo moguće stvoriti ono bi moglo poslužiti u neke rjeđe, ali spomena vrijednije svrhe- Svjedodžbe, Pohvale, Ukazi, Diplome itd. Mislim da si na dobrom putu, i da bi možda poput srednjovjekovnih grbova-zastava mogao ova dva simbolna elementa združiti, time što jedan ili drugi smanjiš i staviš u središte onog drugog. Ne znam što bi teolozi rekli ako bi se svjetovni grb stavio unutar religijskog, ali, staviti u središte bosanskog grba poput pečata utisnutog
vosak u središte štita mladi mjesec sa zvijezdom bio bi zaokružen simolički iskaz. Deviza bi se mogla podijeliti u dva dijela i ispisati uzduž grede iznad "Vjerni Bogu" a ispod polumjeseca sa zvijezdom: "Vjerni Bosni".  Pozdrav, --Mitras 21:54, 15 septembar 2005 (CEST)Mitras.

Mitras, za postavljanje rijecnika preporucio bih da koristis Wikirjecnik na bosanskom jeziku --Dado 16:39, 22 septembar 2005 (CEST)

Zanima me  Dado koja je logika rukovodila tebe i Mediterana da obrišete sadržaj budućeg članka o vojničkoj povijesti Hrvata u članku Hrvati. Kakvi su argumenti? I čemu? Ako Bošnjaci u svoju povijest ubrajaju islamiziranog Srbina Mehmed-pašu Sokolovića a ne ubrajaju Vizira Omer-pašu Latasa, također porijeklom Srbina to je stvar Bošnjaka i njihovog poimanja povijesti.
Ne branim nikome da ima drukčije mišljenje o Hrvatima od mene, ali branim svoje ljudsko pravo, a
a BiH se poziva na Deklaraciju o ljudskim pravima, da kažem da istina ima i drugo lice, tj. pružam na uvid lako provjerive činjenice. Zašto vam smetaju moji članci koji govore o konstitutivnom i slobodnom političkom subjektu države Bosne i Hercegovine. Zašto se ne bi znalo da je Petar Šimić, posavski bosanski Hrvat doveo na bojno polje , Sarajevsko polje,   3 500 Hrvata da se tuku rame uz rame s Husein-begom Gradašćevićem protiv Osmanlijskih okupatora i bosanskog izdajnika Ali-paše Stočevića, a sve za slobodnu i cjelovitu Bosnu. Vaše predrasude su vas odvele dotle da ne samo da gušite ljudska prava i slobode, nego i potpuniju istinu na dobrobit konstruktivnih odnosa i čistih računa među našin narodima u bosansko-hercegovačkoj naciji. Imam namjeru, upravo u ovom malom kompendiju vojničke povijesti pokazati kako je Bosna u ovolikim granicama, mada ne u potpunosti istim, nastala davno prije osmanske okupacije, na potpuno legitiman način i kako je upravo bogumilstvo ona silnica koja ju asamblirala i da je zbog zdrave osnove na kojoj je nastala povijesno neuništiva. Naravno, hrvatski element je u njoj neizbrisiv. Jer i zapadna Hercegovina i Donji krajevi i Bihaćka krajina unijeli su Hrvate, a ne Bošnjake katoličke vjeroispovijedi u Bosnu. Naime, Hrvoje Vukčić, koji meni prijde sa svoimi Hrvatih, kako veli dokument Tvrtka I koji je transkribirao Mak Dizdar i koji se može vidjeti u njegovoj knjizi u izdanju Veselina Masleše je podrijetlom čistokrvni Hrvat, iz roda posljednjeg hrvatskog kralja Petra Svačića, iako je bosanski velmoža, kao što sam i ja porijeklom Hrvat, ali sam nacionalno bosansko-hercegovački građanin, punopravan i ravnopravan. Za to sam se borio i dao stanovit doprinos i nitko mi to neće oduzeti na perfidan način. Malo su mi noge krive i uši klempave, ali to je moje pravo, tako nisam ničiji klon.
Dakle, javno odgovorite na moje pitanje zašto ste ovo što je citirano dolje ispod, i još neke druge stvari potajice izbrisali, kao činjenicu da je u ustaškim efektivima bila jedna trećina muslimana, dobrovoljaca, a ne samo dva brata Kulenovića? Zašto se ne bi znalo da su uoči kurban-bajrama ustaše muslimanske vjere zaklale u Jasenovcu profesora Safeta Krupića, te da je jedan od glavnih ideologa naciste Ante Pavelića, koji je slučajno rođen u Blosdni, jer mu je otac ondje otvorio građevinsko poduzetništvo, inače je iz Like, dakle da je najveći glasnogovornik i ideolog nacizma u Pavelićevoj okolini bio prof. Alija Šuljak, da je Bećo Lokmić osnovao Crnu legiju, te da je ustaška vojnica imala 3 muslimanska generala i desetak pukovnika, a ne samo Džafer-bega Kulenovića. Zašto se drugom samo lijepe etikete, a skrivaju činjenice o sebi samom. Osnova za istinu jest načelo Auditur et altera pars, a vas nekolicina kršite li ga kršite i svemu lijepite etikete vandalizma, pa i kad se napravi tipfeler tipa konjh, a to je zato što čovjek ne pogleda poslije teksta i zato što se na klavijaturi slovo h nalazi uz slova n i j.
--Mitras 09:58, 29 septembar 2005 (CEST)Mitras

Zdravo

Glavni problem vaseg clanka (ovoga a i mnogih drugih) je sto ne pisete clanke sa neutralne tacke gledista. Imena kao "Sjaj hrvatskog oružja - Oluja i Bljesak" i "Hrvati - elitna postrojba u Francuskoj od Luja XIV do Napoleona" nisu nista nego bezvezni nacionalizam. Kad vam se na ovo ukaze vi pocnete pricati o hrvatima kao konstitutivnom narodu u BiH sto uopste nema nikakve veze sa ovom wikipedijom. Ovo je wikipedija na bosanskom jeziku a ne "Bosansko-hercegovacka wikipedia". Na kraju i da je bosansko-hercegovacka wikipedija opet bih znacilo da clanke treba napisati sa neke neutralne tacke gledista. Osvrnite se okolo, da li vidite ijedan clanak napisan gdje se bosnjaci ili neki drugi narod velica na taj nacin? Dalje veoma je upitno zbog cega clanci koji koriste sveobuhvatno ime kao "vojnicko zanimanje" treba da samo prate "vojnicku historiju" jednog naroda. I na kraju da vam kao student historije objasnim (po ko zna koji put) jednu stvar sto se tice nacija. Nacija kao pojam ne postoji prije francuske revolucije i napoleonovog proglasenja francuske kao nacionalne drzave francuza. Rijec hrvat je geografski pojam prije 18. stoljeca. Isto vazi i za rijec bosnjak, grk i dalje. Tako Mehmet-pasa Sokolovic je bosnjak zbog toga sto je rodjen u Bosni dok Omer-pasa Latas to nije zbog toga sto nije rodjen ovdje. --EmirA 10:04, 29 septembar 2005 (CEST)
Hrvatske vojske od najstarijih vremena do danas
Cilj ovoga projekta jest odvojiti političku od vojne povijesti i prikazati doprinos jednog naroda koji je konstitutivni narod Bosne i Hercegovine ljudskoj povijesti, u njegovim kako pozitivnim tako i negativnim dimenzijama.
* Neovisno hrvatsko kraljevstvo
* Hrvatsko-ugarsko kraljevstvo
* Hrvati u bosanskim vojskama
* Pripadnici drugih naroda u hrvatskim vojskama
* Hrvati - elitna postrojba u Francuskoj od Luja XIV do Napoleona
* Hrvatska mornarica
* Hrvatski konjica
* Trenkovi panduri
* Senjski uskoci
* Najvažnije bitke u hrvatskoj vojničkoj povijesti
* Zrinski i Frankopani - sami protiv najveće sile svijeta
* Pobjede i porazi grofa Josipa Jelačića
* Mehmed-paša Piali -  Orkan na Mediteranu
* Ličke regimente - ljubimci cara Franje Josipa
* Nekoliko biografija
* Hrvatski leutnant Dragutin Lerman - guverner belgijskog Konga
* Hrvati u Oktobarskoj revoluciji - Legenda o Aleksi Dundiću i Crvenoj konjici
* Vojnički genij maršala Josipa Broza
* Hrvatski doprinos u NOB-u i Revoluciji 1941-1945
* Vojska Nezavisne države Hrvatske
* Sjaj hrvatskog oružja - Oluja i Bljesak

Neobrazloženo brisanje suradničkog članka

Mitras, želim da te obavijestim da pročitaš uputstvo o pisanju članaka i da se malo bolje upoznaš sa principima pisanja na wikipediji. Vidio sam da koristiš vanjske linkove u samom tekstu, a to nije standard i ne odražava princip neutralnosti. Dakle, vanjski linkovi i druge reference se pišu na dnu članka pod sekcijom vanjski linkovi ili literatura i sl. Da neko npr. hoće  da kopira tekst sa članka u kojem se nalaze vanjski linkovi i želi da ga prekopira u word dokument, tada bi pored riječi dobio brojeve koji ništa ne znače, jer se tako prezentuju vanjski linkovi na način kako si ti napisao. Druga stvar je POV. Kada pišeš članke oni treba da budu neutralni koliko god je to moguće, inače se na članak zalijepi POV tag koji znači point of view, i odnosi se na subjektivno mišljenje autora članka, a to nema veze sa principom enciklopedije.Emir Kotromanić 21:31, 29 septembar 2005 (CEST)

Emir Kotromanić
Emire, glede instrukcija o gradnji članka prihvaćam sugestije i priznajem da ne stojim baš najbolje  s informatičkim znanjima i trebam dosta toga naučiti. Glede PVP (le Point de Vie Personnel,  naime ja koji sam frankofoni državljanin Kraljevine Belgije radije govorim francuski, mada se služim u relativno intenzivnoj mjeri i engleskim ) djelimice si u pravu i to ondje kad tumačiš značenje. Ali aplikacija tog načela treba biti vidljiva u svim člancima. Primjerice i ondje gdje smo nedavno stalo, a odnosi se na neutralno stajalište pisca,  na kojeg si me uputio i koji je bio toliko potresen tragedijom koja je prijetila i koja se dogodila bošnjačkom narodu, i da me se ne optuži za minimiziranje te tragedije zbog upotrebe minuskule u pridjevu reći ću i vlastitu imenicu -  Bošnjacima da bih upotrijebio majuskulu, da je divno zaključio da su se četnici pojavili i organizirali zato da bi se Srbi obranili od ustaša i spasili od istrebljenja koje im pripremaju ustaše, a ustaše su zna se - Hrvati. Dakle, Ti si gradeći projekt Historija Bosne i Hercegovine  upotrijebio, malo prerađenu istu rečenicu. Uz to ustvrdio si da su Hrvati znantnim dijelom bili na strani nacizma. Vidiš, Emire, takvo nešto reći jest sjajan primjer za dodavanje ekstenzije POV. Jer, Četnici su organizirani davno prije Drugog svjetskog rata, a plod su nacističke ideologije gospodina Pečanca, a ne Draže Mihailovića, koji ih je samo stavio pod svoju komandu. I ustaše imaju svoju predpovijest, među ostalim epizodama i u Hadži-Lojinom otporu austrijskim konkvistadorima. Ali, da se ne pobrkaju lončići i ne razbiju ćupovi patriotizam Hadži-Loje i naciste Koste Pečanca i kao zadnjeg Vojislava Šešelja, ima jedna suštinska razlika. Opravdanost postojanja. Razlog za pojavu ustaša je uistinu u otporu genocidu, a četnici su organizirali, kao i 1992. g. svoju obranu tako što su prvi napali. Nadam se da se dovde slažemo. Ono gdje se možda nećemo složiti jest iskrenost brige tog engleskog autora za sudbinu Bošnjaka, koja ih je, na svu žalost i zadesila, ali ne od ustaša nego od četnika. Prošlostoljetnih, ali onih potonjih, a ne prethodnih. Istina je da je moje stajalište da taj gospodin laže kad kaže da je potresen prijetnjom koja će se desiti narodu koji je većinskim dijelom islamske vjeroispovijesti, jer ako se sumnja, od strane velikog broja Bošnjaka, da su obećani darovi princa Charlesa u obnovi Ferhadije Danajski darovi, onda ni ovi ne mogu biti lišeni te sumnje. Pitanje je da li je taj gospodin plakao i na sahrani vlastite majke. Naime, povijest je puno puta pokazala da ima je svima, kad je riječ o Balkanu da zavade kako bi vladali.
A Englezi tog tipa su bili razlogom što je najmanje 50 tisuća Bošnjaka, žena, djece, uglavnom civila, našlo smrt u Bleiburgu i danas ih se nitko ne sjeća, jer su kost u grlu novovjekovnim historičarima. Dakle Emire, pogledaj malo definiciju srpskog sudjelovanja u četništvu pa reci nije li to nepotkrijepljeno i subjetivno gledište. Nadalje, potpuno ti je neumjesna tvrdnja da se  znatan dio Hrvata našao u vojsci NDH, kad je, mnogo znatniji dio Hrvata bio u NOV-u, a na čelu tog NOV-a stajali su Hrvati Josip Broz, Kosta Nađ, Vladimir Bakarić, Janko Bobetko, Mićo Vranić,   Franjo Tuđman, Ivo Lolo Ribar, Jure Galić Mali, Jure Galić Veliki, Ivan Šibl, Ivan Hariš, Svetozar Letica, Franjo Kluz, Rudi Čajavec, Martin  Špegelj, Andrija Hebrang, Ante Rukavina, Valter Perić, Vladimir Nazor, (Winston Churchil je u svojim memoarima ustvrdio da je prelazak u partizane Vladimira Nazora i Ivana Gorana Kovačića imao snagu djelovanja nekoliko divizija,jer je  to dovelo u partizane najmanje sto tisuća Hrvata), i drugo, spisak je podugačak. I konačno, glede tvoje tvrdnje da je znatan dio Hrvata bio na strani NDH suprotstavljam podatak da je vojska NDH  brojala najviše 190 tisuća ljudi, računajući i službenike, a da je oko 30 posto njih bilo iz redova bošnjačkog naroda. Nasuprot tome, četnici su, kad su razbijeni na Neretvi i kad su izgubili oko 20 tisuća, mogu li reći ljudi, imali u svojim  redovima 305 tisuća ljudi. Hrvati su toliko ljudi imali u NOV-u, a nisu došli ni iz domobranstva ni iz ustaške vojnice, jer Hrvati nisu imali pravo na popravni ispit. Tito je, naime znao, da ako se netom obrijani partizani i netom umireni pobunjenici nađu u njegovoj vojsci da od njegove vojske i antifašizma što je on istinski bio nema ništa. Zato je u dva vala narasla partizanska vojska upravo za onaj broj obrijanih bradonja. Dakle, tri stotine tisuća Hrvata u NOV-u određuje gdje je bio znatan broj Hrvata. A činjenica da je jedna trećina vojnika vojske NDH pridošla iz jednog drugog naroda   mijenja još drastičnije snagu tvojeg zaključka i otvara nove dimenzije u zaključivanju. Naime, ti si u tom projektu ustvrdio da je nekolicina Bošnjaka i to dva brata Kulenovića bila u vlasti, a bio je tu i ministar Meho Mehičić, NDH-a i to je sve. Međutim nije, evo spiska najviših zapovjednika ustaške vojnice iz redova Bošnjaka:
    * general Salih Alikadić
    * general Junuz Ajanović
    * general Muharem Hromić
    * zapovjednik Bećir Lokmić- Crna legija, da nije rano poginuo bio bio vjerojatno glavni zapovjednik hrvatske vojske uz Francetića najsposobniji i najdarovitiji i najjunačniji bojovnik hrvatsje ustaške dobrovoljačke vojnice
    * zapovjednik Ibrahim Pjanić
    * zapovjednik Mehmed Riđanović
    * zapovjednik Muhamed Hadžiefendić
    * pukovnik-muftija Akif Handžić - Poglavnikova garda, omiljena osoba iz osobnog kruga
Valja dodati da su imam Omer Džabić i prof. Alija Šuljak među najviđenijim nacional-socijalistima, ovaj drugi je za ustaštvo, a onaj prvi za formiranje bošnjačke autonomije od NDH s jednopartijskim, nacionalsocijalističkim, sistemom i zbog toga je stigao čak do Hitlera.
Nadalje, organizacija proustaške vlasti na području BiH je takva da  je gotovo sva u rukama Bošnjaka. A i nakon završetka rata, uz Hrvate postoje u BiH dvije ustaške grupe Bošnjaka pod zapovjedništvom Sićaje u Rami i Rame Bibera u Sarajevskoj grupi. Ne treba zaboraviti ni druge postrojbe, muslimanske milicije, koje su također bile na strani ustaške NDH, a kojima su zapovijedali pukovnik Avdaga Hasić u Kladnju, pukovnik Ibrahim Pirić-Pjanić u Posavini, U Konjicu Kusturica, u Bjelimićima Šemso Šurković, u Srebrenici Bektašević, u Tuzli Topčić, u Sandžaku Pačariz,zatim Krupa, Novi, Bihać, Prijedor, Banja Luka, itd.
Ja mislim, Emire da ovo dokazuje da se u člancima koje sam ja predložio  ne radi o pridjevku Privatnog stajališta nego o jasno utvrđenim i provjerivim činjenica. Izvori su dostupni, a najbogatiji je onaj Fikrete Jelić-Butić o Paveliću, NDH i ustašama. Lako je provjeriti. Osim toga nacionalna autonomija bošnjaka-HrvATA je bila jedna od realnih opcija u mogućoj konfederaciji. Otpor su pružali Arapi, a ne Bošnjaci.
Ako se govori o naslovima koje sam ja dao oni jesu literarni, jer ja sam napisao jedno historiografsko djelo za široke narodne mase s ciljem da prođe na tržištu i naravno da sam dao poetizirane, ali provjeriva i dokazane činenice. Cavalerie Cravate jest bila najodličnija regimenta francuskog kraljevstva i carsta i zato joj se barjak nalazi u Domu Invalida uz Napoleonov grob. mehmed-paša Piali jest bio Orkan na Mediteranu, a bio je i hrvatskog podrijetla, Zrinski i Frankopani jesu bili samo protiv Osmanskog carstva i na nesreću spletkama Srba na Visokoj Porti onemogućena je sultanova ideja da prijeđu k Turcima i postanu zapovjednici balkanskog dijela turskog carstva. Eh da jesu,  danas ne bi imali ovih problema. Opanjakani su s motivacijom da bi postali, kakvi jesu, moćniji i od sultana. Sultan se uplašio i odustao te ih ostavio na cjewdilu, a postoje indicije da je podario i neke dokaze o Zrinsko-frankopanskoj uroti.  Nadalje, Oluja i Bljesak jesu sjaj hrvatskog oružja, koje je u 72 dvosatnoj operaciji srušilo četnički mit o nepobjedivosti i položilo ih na pleća za narednih nekoliko stoljeća, ako hrvatski prijatelji ne podignu četničkog feniksa iz pepela. Možeš li to poreći.
I na kraju, naslovi nisu i sadržaj. Treba razumjeti. Treba vidjeti činjenice, a ne prilijepiti etiketu bez dokaza i likvidirati. Kako je to radio general NKVD Mustafa Sokolović koji je likvidirao Trockog u Meksiku. Ja sam se odrekao literariziranih, jer ja sam pisac, koji čita piše i govori četirima stranim jezicima, ne čoban iz resavske škole kako mi ti posredno imputiraš. Ja sam stavio nekoliko linkova (vanjskih) jer nisam još svladao tehniku ovog softvera, ali poučio si me i ja ti zahvaljujem i to ću ispraviti čim stignem. Zauzet sam radom na nekoliko rječnika među kojima je i onaj francusko-bosanski/bosansko-francuski. A kopiram samo onda kad treba citirati. To mi je lakše. Ja nisam kopist. Objavio sam knjige i članke na francuskom, talijanskom, engleskom i njemačkom, osim hrvatskog i bosanskog. Možeš vidjeti da sam ja odmah prihvatio neke kritike i izmijenio naslove i prenio ih u prikladno područje. Možda ima još prigovora i ja ću rado promijeniti što nije dobro, ali tražim da se kritika primijeni na sve pisce. Dakle, provjeri sve članke i vidi jesu li svi neutralni, a samo moji privatni. Točno mi nabroji što sam to nepotkrijepljeno iznio, onda će to biti privatni stav. Nadalje EmirA, spominjem ga jer mi je on prvi uputio prigovor da su moji članci dubitativne namjere, prebacuje mi nacionalizam. Istina kjest da glorificiranje vlastite nacionalne vrijednosti činio jedan od elemenata poimanja nacionalizma, ali ne jedini i dovoljni. Naime, da bi nešto bilo nacionalizam mora nositi i pretenzije na tuđe vlasništvo i uništenje tužih života. Da li takvo što ima kod mene kad dokazujem da nisu članci na Wikipediji neutralni, već dobro naciljani na perpetualizaciju hrvatskog krimena uz vlastiti samozaborav i iskrivljavanje  istine. Nadalje, ranije mi je prigovoreno da ne pišem o nečem drugom i ne vidim nešto drugo. Čovjek se može okriviti za ono što jest učinio, a ne za ono što nije učinio. Sve ovo što meni prebacujete vas nekolicina koji ste prigrabili dizgine na Wikipediji bosanskog jezika, a ne bošnjačkoj, kad već velite da nije bosansko-hercegovačka Wikipedia, to radite vi sami, vas trojica, a ne ja. Bilo bi dobro saslušati i druge  Wikipediance. Srdačan pozdrav --Mitras 11:08, 1 oktobar 2005 (CEST)Mitras

::Samo da ti kažem da nemam vremena da čitam sve članke, niti ovako dugačke odgovore, niti priču o ustašama i četnicima, niti žalopojke o ovome ili onome niti sam  ja nešto privatizirao niti sam pisao o NDH, ustašama i sl. Zamjenio si me po ko zna koji put sa nekim. Dakle, ne postoji jedinstveno autorstvo članka, na njemu rade mnogi ljudi, moja uloga je najčešće da ispravima pravopis i reorganizujem sadržaj kako bi bio pregledan. Dakle, ja nisam gradio projekat:"Historija Bosne i Hercegovine", kao što kažeš. Ja sam zadužen za projekat "Općine Bosne i Hercegovine" i u njemu imam dosta udjela, a sada je taj projekat u I fazi. Dakle, stvarno nema namjeru da se natežem po ko zna koji put s Tvojim kvalifikacija. Imam pametnijeg posla. Zamolio sam Te da se pridržavaš pravila, kao i ostali wikipedijanci. Do sada si imao povlašten položaj, jer da si pisao ovakve članke na nekoj drugoj wikipediji oni bi bili uklonjeni ili bi ti bio blokiran, ali eto mi smo bili dosa tolerantni kako ti ne bi krenuo u gore pomenutu jadikovku. S druge strane ja nisam urednik na wikipediji nego administrator i nije moje da provjeravam sve članke, moje je da upozorim na drastične primjere o POV tagu, ukoliko to primjetim. Pozdrav.Emir Kotromanić 11:53, 1 oktobar 2005 (CEST)

Ma tko ste to vi=MI?  --Mitras 07:49, 16 juni 2006 (CEST)

Pokrenuo sam proceduru glasanja za mene kao upravnika. Bio bih zahvalan da i Vi glasate. Pozdrav :) Ado 16:22, 19 juni 2006 (CEST)

Na sažetku slike piše "E;ira Dretar pred Muzejem Salvadora Dalija u Figuerasu" što nema nikakve veze sa slikom. Molim te da to popraviš ako si kojim slučajem postavio pogrešnu sliku, dodaš šablon za licencu, navedeš izvor i postaviš sliku ponovo ali sa drugim imenom, Scan0001 je baš loše. --Emx 17:48, 2 septembar 2006 (CEST)

Molim te da dodaš/popraviš šablone za tvoje slike. Slike o kojima je riječ su:

Slika:Za kraj Renata je uvijek pjevala Vino i gitare.jpg, :Slika:Grand cirque de l'Europe de l'Est Naslovnica.jpg, :Slika:Česi JARZ.jpg, :Slika:Klauni iz svjetskog vrha - Rusi Tschukini.jpg, :Slika:Novickov ruski krotitelj.jpg, :Slika:Pruska konjica.jpg, :Slika:Rumunje je nagradio i sa, Princ od Monaca.jpg, :Slika:Poljska dresura po slavenski.jpg i :Slika:Numériser0006.jpg. Možeš biti kažnjen blokadom i navedene slike će biti obrisane ukoliko ne postaviš pravilan, odgovarajući šablon. --Emx 14:26, 8 septembar 2006 (CEST)

Wikipedia nije skladište slika, u tu svrhu postoji posebni commons server sa kojeg se slike mogu koristiti na svim wiki projektima. --11:43, 8 decembar 2006 (CET)

Blokirani ste na 6 sati zbog nedavnih izmjena, ohladite i pogledajte Pomoć:Sadržaj. Wikipedia nije u ničijem posjedu, ona je vlasništvo svojih korisnika koji je uređuje i koji su naprawvili od nje milionski enciklopediju, sasvim slobodnu i otvorenu. Žao mi je što ovako mora završiti, ali sami ste krivi. --Emx 21:21, 12 decembar 2006 (CET)

Emire,
Ne znam da li je do Tebe (ovdje želim objasniti jednu stvar koja u BiH nije baš uobičajena, a ja sam ju preuzeo od Karl marxa. Naime, on bi Persirao samo one s kojima nije želi9 imati ništa zajedničko nego zid koji ih rastavlja, dakle, ako Ti se obraćam s Ti, to je zato što, makar se i svađao s Tobom štijem Tvoju osobu i Tvoj rad.) Dakle ne znam da li je do Tebe stigla moja molba za prihvaćanje isprike zbog mog nedoličnog ponašanja spram Tebe. Da bi sve bilo do kraja objašnjeno reći ću i ovo. Toliko sam iznapadan sa svih strana, da sam postao paranoičan. Ne radi se o strahu, ja osjećam strah u onoj mjeri u kojoj i drugi normalni ljudi, ali kad vidiš da neke stvari da dolaze, po stilu se vidi, iz istog centra pameti, onda zaključiš svašta, pa i krive zaključke izvedeš. Zato mi ne zamjeri. Vidio sam Tvoje prezime, Ti si striktan, i sad vidim pošten u svom poslu i ja sam to u trenutku slabosti prepoznao kao osobni napad jer sam kao mladić imao sukobe s nekim ljudima koji nose Tvoje prezime. Sve je to bilo idiotski s moje strane, jer moraš znati da je za mene vrijeme stalo u Bosni u noći kad me avion odvezao u nepovrat, pa mi se fantomi priviđaju i gdje ih ima i gdje ih nema. Oprosti, mada bih Ti vjerojatno mogao biti did, ponio sam se k'o hajvan. Ali , Allah poruči preko Kur'ana da je veoma važno ostaviti ime iza sebe i ja to poštujem, ne želim pred njega kao lopov i lažov.
Ne pravim religiji publicitet, ali onaj koji ne vidi da su Tevrat i Indžil epizode koje prethode Kur'anu, a da je Ovaj sublimni plod onih dviju knjiga i njihov vrhunac ne vidi Istinu niti poznaje pravo znanje. Srećom da naš sukob nije izbio na tom planu. Ja nisam teolog i u raspravi s pravim teolozima izvukao bih deblji kraj, ili tanji, ne znam što je gore, ali znam jedo, štujem velike umove kao što su ibn-Sina, al-Gazzalli, sv. Augustin i sv. Toma Akvinac, ali moji učitelji su ibn-Rushd i Avëroes koji su; nevjerojatno; ali istinito; u svojim raspravama slijedili Aristotela i tražili da se u raspravama i spoznaji Allaha, Elohima, Boga priznaju dostignuća svih onih koji su tragali za istinom o Bogu. Slijedeći ih ja sam često u svojim promišljanjima koja i ne objavljujem već će nakon moje smrti biti dostupne, slijedio upotrebljavajući marksovi aktivnu materijalističku dijalektiku ondje gdje se on odricao metafizike i spoznaje apsoluta. Napravio je i ne znajući velike stvari o dokazu o Božjem postojanju. Priča je preduga, trebalo bi nekoliko knjiga, ali vrijedi ovo, istina se često pronađe ondje gdje joj se ni ne nadaš. Dakle, još jednom te molim za ispriku,a glede slika, makar neke imale i kategoriju državnog dokumenta, primjerica ona s osobne karte Bihaćke općine, svima sam ja vlasnik u svakom pogledu. Treba znati da u ono vrijeme nismo htjeli ništa što je preostalo od stare države. Radije smo tražili da naši umjetnici ručno izrade neke stvari. Tako da ona moja iskaznica, djelo mislim Ahmeta Hošića jest i jedan raritet, jer je načinjeno samo nekoliko primjeraka. Nema veze što je moj lik na njoj, ona je dokaz naše borbe za sloboda. Naši borci (i HVO i ARBiH) radije su hodali goli i bosi nego u JNA Oprebi. Nosili su i tenisice, a nisu htje kožne čizme JNA. Tad sam upoznao POVIJEST, biće povijesti, ne lekciju iz udžbenika. To je ne pruža svakome i ne doživljava svaki dan. To se ne da ni opisati. To je književnost u pet dimenzija. Ja sam doživio da sam morao intervenirati za jednog od najviših čelnika Bihaćke krajine iako su Hrvati neznatna manjina. Ali, tako je to, ja sam bio poznata faca iako je njegovo ime bilo važnije. Danas je to samo sjećanje, ali onda je bilo tako i zato me pogrješno protumačena gesta s Tvoje strane zaboljela dvostruko. Vidim, nije bilo razloga. I ako možeš zaboravi. Ja sam samo jedan star i bolestan čovjek.--Tomislav Dretar 23:37, 16 decembar 2006 (CET)

Već sam ti odgovorio na Wikiizvoru, samo ti tražim da završiš sa postavljanjem ispravnih šablona za slike koje si postavio. Ovdje nije nikakva kazna, nagrada, svađa, obmana ni nešto peto u pitanju, samo to. --Emx 23:40, 16 decembar 2006 (CET)

Vama je zabranjeno uređivati Wikipediju zbog ponovljenog vandalizma. Ako ili kada blokada istekne, slobodno se vratite, ali molimo vas da pravite korisne izmjene. Suzdržite se od vandaliziranja ili ćete se susresti sa dužim zabranama koje će imati uticaja na sve korisnike koji koriste ovaj račun odnosno IP adresu.

Ne stavljajte slike od po 9 MB na stranice za razgoror. --Smooth O 19:55, 4 oktobar 2008 (CEST)

Imate li možda veću rezoluciju ove slike, ja ovo ne vidim dobro :-)) --Squirrel 19:55, 4 oktobar 2008 (CEST)

Pročitajte pravila korištenja stranica za razgovor (Wikipedia:Pravila korištenja stranice za razgovor), također postavite odgovarajuće izvore i licence za slike. --Smooth O 20:10, 4 oktobar 2008 (CEST)

:Ovdje se nalaze svi šaloni za slike: Wikipedia:Šabloni za slike. --Smooth O 20:20, 4 oktobar 2008 (CEST)

Rad na Wikipediji, ako Vam je stalo do toga, podrazumijeva diskusiju o člancima, a STROGO zabranjuje vrijeđanje korisnika. Ovo Vam govorim iz razloga što i dalje blatite sve korisnike redom, ukoliko i dalje nastavite s istom praksom, bit ću primoran da Vas blokiram. Na lične/osobne uvrede ne želim ni da odgovaram čisto držeći se poslovice: s budalom se ne vrijedi raspravljati.--CER@ 13:03, 17 decembar 2008 (CET)

Niti osporavam niti podržavam Vašu argumentaciju. Naprotiv ne shvatam zašto ste tako ogorčeni. Prijetnje tužbom ne uznemiravaju, nego me uznemirava Vaša ogorčenost. Kao što ste naveli, i moja je porodica podrijetlom iz Krupe i Petrovca. Za Vaše zasluge znam i niti sam ih pokušao osporiti niti kritizirati. Smirite se malo, pokušajte još jednom pročitati rečenice koje sam napisao. Vaši problemi sa Cerom ili drugima me ne interesuju. Pokušavam Vam reći da se obraćate pogrešnim osobama. Kategoriju za brisanje sam napravio ja, ne neko od njih. U tu kategoriju sam ubacio sve članke prijavljenih korisnika, koji osim tih članaka nisu imali nikakvih doprinosa. Samim tim i Vaš članak je završio u dotičnoj kategoriji. Ispričavam se i već sam sklonio navedeni šablon za brisanje (Relevantnost). Pored svega bih Vas zamolio da preuredite članak i podkrijepite reference, inače se dobija dojam isticanja osobne ličnosti. Vaše izlete u ratnu terminologiju te isticanje rečenica s moje stranice mogu samo ignorisati ili iste komentirati riječima: i moja krv je za bosnu tekla. Time mislim osobnu i krv moje obitelji. Što se tiče Vaših predavanja u Austriji, nisam im sučestvovao jer sam tih godina, ako mislite 90-e bio zauzet liječenjem rana proistaklih 91 i 92 u Sarajevu, Prijedoru i Travniku. Pošto ste sagledali moju korisničku stranicu, sigurno ste primjetili da nisam državljanin Austrije (kao što ste to omaložavali kod jednog drugog korisnika) nego sam zadržao svoje, bosansko-hercegovačko državljanstvo. Ali to sve nije bitno za one kojima je Bosna i Hercegovina u mislima a ne nacionalizam. Vi ističete tendencije srpstva, meni su svejedne, kao što su mi svejedne tendencije hrvatske ili bilo koje druge države, jer nisu moje. Što se tiče Vaše borbe za istinu, ja sa njom nemam problema, ali kao Sociolog morate znati da i sama istina može biti viđena iz različitih kuteva. Pošteno rečeno, Vaši problemi sa Dudakovićem ili bilo kim me ne interesuju jer oni nisu tema diskusije. Molio bih vas da mi oprostite ako se za koje vrijeme uzdržim odgovora jer pišem jednom rukom (iako indirektno, također posljedica rata). Ako Vam je u stvarnosti toliko stalo do promocije bosanskog jezika i kulture kao što tvrdite, onda bih Vas još jednom (kao što je Toni učinio) zamolio, da se konstruktivnim djelovanjem na ovoj Wikipediji pridružite te doprinesete. Niti je u smislu Wikipedije niti Vas, ako sam Vas dobro shvatio, da se ovdje prepiremo zbog sitnica. Skloniću Vašu biografiju iz kategorije autobiografija, a Vas zamoliti da je sredite te uklonite postavljeni šablon. S nadom da će se svi sudionici ove diskusije posvrnuti te malo smiriti svoje živce, ostajem s poštovanjem. --Seha 13:16, 17 decembar 2008 (CET)
PS: Pravno stanje: svi na Wikipediju postavljeni članci obliježu GNU licenci za slobodnu dokumentaciju. Samim tim svi se odričemo prava nad člancima i oni prelaze u javno vlasništvo. Kao dobar savjet, nanosim Vam da prije postavljanja Vaših radova na Wikiizvor malo promislite jer se samim tim odričete svih prava nad njima. A pošto ste ih sami postavili, gubite i pravni put povratka istih.

Nema problema. Pored svega svi se moramo smiriti. Previše je akcije a malo vidljive i konstruktivne reakcije. :) Pregledaj članak i potkrijepi pa se diskusija sama od sebe izostavlja. Pozdrav. --Seha 13:44, 17 decembar 2008 (CET)

Zamolio bih Te da možda (ako imaš vremena) napišeš i nešto o crvenim linkovima kao što su ispitivanje Ivanovo, bogumilsko Evanđelje itd. Samim tim se pune crveni linkovi u biografiji, a ako se ne varam, Ti si jedini od nas koji ih može bez pretraga dopuniti. Potrebna preusmjerenja mogu ja napraviti. Pozdrav --Seha 16:37, 17 decembar 2008 (CET)

PS:Vidio sam već. U redu je ali mi ono fizički radnik u kontekstu umanjuje vrijednost istih, čisto iz kuta akademičara. Možda napišeš nešto kao: pored drugih poslova, radio kao bibliotekar... ili slično. Nadam se da me nećeš pogrešno shvatiti, ali ja se držim onog: svaki posao koji me hrani je časan.--Seha 16:42, 17 decembar 2008 (CET)
Još nešto. Kao što sam već Ceru telefonski zamolio, tako molim i tebe da prekinete sa prebacivanjima. Hvala. --Seha 16:46, 17 decembar 2008 (CET)

E to je sad mala razlika u osobnom pogledu. Ti kao što naglasavaš, želiš time pokazati da Te nije bilo sram preuzeti i niže poslove. Ja dapače, vidim samo kontekst rečenice sa neutralnog gledišta. Baš iz tog razloga sam kategorizirao takve članke. Možda se složimo na: i pored fizičkih poslova, radio kao bibliotekar... meni samo ono fizički radnik nešto smeta. Ne oporičem da si radio kao jedan, ali u stvari je svak ko ne radi u svojoj struci na neki način taj fizički radnik. Sama definicija mi je na neki način omalovažavajuća. Dobija se utisak da si se ti kao akademičar  morao spustiti na niži nivo, što onome ko je fizički radnik nanosi misao: joj vidi morao se malo uprljati. Radi se samo o definiciji. Za mene su fizički rad (koji me je odgojio) i umni istovjetni. Oba doprinose na svoj način. --Seha 17:41, 17 decembar 2008 (CET)

Mozemo postaviti kategoriju latinski izrazi. Jedini problem je, da se oni na drugim wikipedijama vode kao sveukupan pojam te su u clanku navedeni samo prevodi (pogledaj :de:Liste lateinischer Phrasen naprimjer). Sto se tice E Pluribus Unum (ja prevodim kao jedan od nas, jedan iz sredine u ovom slucaju) mozemo ostaviti. Samo je pitanje dokle su latinske fraze kao clanci relevantne a da time ne predjemo na riječnik. U tom slučaju bilo bi ih bolje postaviti na WikiRiječnik nego na wikipediju, isto naprimjer sa primus inter pares. Sto se tice ispitivanja ivanovog nemam sad vremena ali cu pregledati kad stignem, najvjerovatnije tek iza praznika. Pozdrav --Seha 21:19, 20 decembar 2008 (CET)

:ovo su kategorija istog članka na Wikipediji raznih jezika
*ang:E Pluribus Unum
*ca:E pluribus unum
*de:E Pluribus Unum
*en:E pluribus unum
*es:E Pluribus Unum
*hu:E pluribus unum
*id:E Pluribus Unum
*it:E pluribus unum
*ka:ე პლურიბუს უნუმ
*nl:E pluribus unum
*pt:E pluribus unum
*ru:E Pluribus Unum
*simple:E Pluribus Unum
*sl:E Pluribus Unum
*sv:E pluribus unum
*sw:E pluribus unum
*tr:E pluribus unum
Evo kako su Francuzi riješili:
*
*Catégorie:Devise latine
*Catégorie:Devise nationale
*Catégorie:histoire des États-Unis
*Catégorie:Symbole des États-Unis
*Catégorie:Numismatique américaine--Tomislav Dretar 05:11, 21 decembar 2008 (CET)

Ja sam prije za njemacku varijantu. Postavi clanak, a ja cu postaviti kategorije. Mozda jos malo preuredis jer previse recenica pocinje sa Ta deviza. Kategoriju :Kategorija:Latinski izrazi vec imamo, treba samo dodati podkategorije. Pozdrav --Seha 09:19, 21 decembar 2008 (CET)

Tko je autor http://bs.wikipedia.org/wiki/Bihać pošto ne mogu naći zajednički riječnik s CERminator-om (adminom)? Imam par pitanja i sugestija. S poštovanjem Generalisimus.

--Amir pitaj 20:51, 25 januar 2009 (CET)
=== Istinu govorite pa makar ona bila i štetna za vas , rekao je uzvišeni Allah ===
Zbog ovog ajeta iz časnog KUR'ANA , a i zbog onih koji treba da znaju istinu o lažima koje bezočno plasira g. DRETAR , pominjući mene i moj takozvani lopovluk, ipak jedan takav intelektualac,akademski autoritet da se spusti na nivo babe tračare je stvarno patetično i jadno. Koristeći svu raspoloživu retoriku s namjerom da ostavi utisak izuzetno potkovanog i nadasve učenog a ustvari žrtve istorijskih okolnosti i svog nevinog stava prema životu i istorijskim događanjima koja nisu ni njega mimoišla je vrhunac dna na koji je spustio se g.Dretar. Dna sa kojega takvi kao što je on teško isplivaju na površinu, kao prvo meni je samo jedan svjedok a zna se koji  i ovo što navodim je jedina i jedna istina , a to je:dobro ti znaš Tomislave kome se trebaš obratiti zbog čega sam ja morao izaći sa tvojim stvarima iz stana. Da nisam pokupio tvoje stvari , možda ih nikad ne bi niti vidio, ali vidjela ih je tvoja žena koja je došla i uvjerila se da je većina stvari očuvana i da ih može kad god hoće odvesti nazad u Bihać, dobro je ona pogledala u kakvom su stanju stvari i nikakav problem nije bio da ih odmah pokupi zašto to nije učinila to ti znaš. Isto tako i dalje su složene tvoje stvari i dio knjiga ako možeš već sutra kreni da ih preuzmeš pa ćemo ja i ti kao civilizirani i kulturni ljudi bez pive i Dudaka zovnuti sve tvoje svjedoke , a moj je uvijek sa mnom tako da svima ET URBI   ET ORBI , objaviš  istinu a ne laž kao što si to uradio. Niti spavam na tvojim krevetima niti se služim tvojim namještajem niti koristim tvoju vlastitu biblioteku koja ima više od 9o%, knjiga /naslova/ sa pečatom Gradska biblioteka Bihać, Ukratko niti ću se više javiti niti imam vremena za Dretarove nebuloze niti se bojim stila i riječnika koji se služi već dođi uzmi svoje stvari i povedi koga hoćeš za svjedoka moja adresa ti je poznata, a to što Dretar ne može da se pomiri sa istinom to je njegov problem. Ukratko tvoje te stvari čekaju red bi bio da dođeš po njih poslije toliko vremena odsustvovanja takve karakterne ličnosti ili si možda spriječen iz samo tebi poznatih razloga.
Ovaj tekst nije potpisan te u skladu s pravilima ne smije biti ovdje!--Tomislav Dretar 17:40, 25 maj 2009 (CEST)

: Znači stanovao u stanu, odnio Dretarove stvari, koristi ih i neće da ih vrati. odnio Dretarovu biblioteku u Kladušu.

:Onda u bihaćkoj biblioteci fali oko 2,5 tisuće knjiga,  ako je moja biblioteka 90 posto iz bihaćke biblioteke, samo ne znam otkad to u Bosanskoj Krupi stavljaju pečat bihaćke biblioteke. Osim toga neka pozove direktora biblioteke da odnese ono što pripada Bihaćkoj biblioteci. Kaže da sam se spustio na nivo tračare: Spustio se na njen nivo, jer druge mogućnosti za priopćiti orbi et orbi moju istinu n ema u sudstvu BiH , moja je žena trebala tvom komandantu pisati molbu za naše knjige. Ali se nisam spustio na nivo da bilo koga pljačkam. Ničije ništa nisam uzeo. Ja ne uzimam Boga za svjedoka već tebe i Dudakovića i svoj komšiluk, primjerice tadašnjeg javnog tužitelja gosp. Hasana Veladžića, kao i činjenice koje i sam priznaješ, da su stvari kod tebe te da nisi sebe bacao u trošak transporta mojih stvari u Veliku Kladušu zato da meni spasiš stvari i da ih čuvaš za neko drugo vrijeme, zar si čitav jedan kat svoje kuće upotrijebio da bi samo čuvao moj namještaj? Takve evlije ja ne vidjeh na ovom svijetu.  I na kraju nigdje te nisam nazvao lopovom. A osim toga o mom intelektualnom nivou ni ti niti bilo tko drugi od ovih koji su ti pisali ovo pismo nije kvalificiran donositi ocjenu.  --Tomislav Dretar 17:40, 25 maj 2009 (CEST)

:Ovaj citat tvojeg , ako je tvoje, pisma, kaže mnogo toga - " a ustvari žrtve istorijskih okolnosti i svog nevinog stava prema životu i istorijskim događanjima koja nisu ni njega mimoišla je vrhunac dna na koji je spustio se g.Dretar. Dna sa kojega takvi kao što je on teško isplivaju na površinu, kao prvo meni je samo jedan svjedok a zna se koji  i ovo što navodim je jedina i jedna istina", da ja sam žrtva, to si dobro rekao, a ti imaš samo jednog svjedoka Boga, a ja imam desetke, žive ljude! To što si ti bio prinuđen napustiti moj stan nije moj problem to vidi s oopćinom Bihać. Da li sam se ja spustio na dno ili me je netko drugi bacio na dno i htio zgaziti, to je već drugo pitanje...Činjenica za koju ne pozivam Boga kao svjedoka, činjenica da nisam ni uzeo ni dobio ništa u ratu već dovodi u pitanje i Tvoju poziciju i imenuje odgovorne za moje bivanje na tom dnu kamo sam dospio s jednom jedinom krivnjom a koju si ti sam izrekao, bio sam kriv jer sam bio nevin!...--Tomislav Dretar 17:40, 25 maj 2009 (CEST)
Stoj mi dobro Nijo, zajedno s autorima tvojeg pisma.
--Tomislav Dretar 17:40, 25 maj 2009 (CEST)

'''Preneseno sa moje stranice za razgovor jer me ne interesuje, na mojoj stranici postavio [[Korisnik:Nijo]]:'''

Pozdrav Tomislave. Posto se na slici nalaze potpisi Santica i Dudakovica, postoji obrazlozena sumnja da se radi o tvom radu kao sto si naveo u sazetku. Molio bih te da to ispravis i navedes tacan izvor dokumenta (iako se nalazi u tvom posjedu, jer se radi o autorskim pravima a ne o posjedu). Hvala unaprijed! --Amir pitaj 20:01, 22 juni 2009 (CEST)

[[:Datoteka:HVO i Peti korpus Ar BiH kao partneri.jpg]]