Razgovor:Hercegovina

Livno nije Hercegovina!
Livno je Hercegovina i to je bilo i za vrijeme Austro-ugarske vlasti !
Ja cu samo dodati da Livno nije Hercegovina vec dio Zavrsja. Mislim da diskusija ovog tipa je nepotrebna u slucaju da neces iznijeti neki valjan dokument. --EmirA 13:17, 13 oktobar 2005 (CEST)

Dio opcina Foca se nalazi u Hercegovini ali sami grad ne. Mislim da bih trebalo zato da izbacimo Foci sa liste gdje se nabrajaju gradovi u Hercegovini. Da li postoji konsezus za ovo? --EmirA 13:17, 13 oktobar 2005 (CEST)
Ne znam otkad je to Livno (bilo) u Hercegovini: Koliko je meni poznato zapravo nikad kroz svoju dugu povijest. Uvijek se govorilo "dolje u Hercegovini" ili "dolje u Dalmaciji", sto ce reci da je Livno u Bosni. Cak ni Duvno nije Hercegovina, koja ustvari pocinje tek tamo negdje oko Posusje. Ta, pogledajte kartu BiH i na Wikipediji i vidjet cete gdje je osjencena linija Hercegovine.

E normalno je da muslimani teže bosni i iz tog razloga im Hercegovina nikad nije odgovarala niti će odgovarati te je uvijek bio cilj i SFRJ da se razbije homogeno većinsko stanoništvo Hrvatsko na prostorima općina od Livna do Mostara te su zato pokušali i Tomislavgrad poštovana Emira a ne Duvno iLivno da odvoje od dijela Hercegovine kao Hrvatskog dijela BiH. A ovo ti dajemo u prilog i još nešto cijenimo vas kao ljude ali vi više niste i to nećete biti većina u općini Livno ni Tomislavgradu ni Ljubuškom ni cijeloj Hercegovini i gledajući tu činjenicu dobiti ćete i manjinska prava u našim županijama koja vam pripadaju i zapita jse zašto muslimani puno bolje žive u Hercegovini odnosno u Livnu u Tomislavu u Ljubuškom Čapljini Mostaru a vjerojatno te nije briga što se Hrvati iz Bugojna nemogu ni vratiti  doma , ni u Konjic ili kako je onima gore po Bosni Zenici Travniku itd. mnogi nemaju nikakava prava kao Hrvati!!!
KRATKA POVIJEST HERCEGOVINE HERCEGOVIN-A,- nekoć Zahumlje i Humska zemlja kao povijestan i zemljopisan naziv prvi se put pod tim imenom spominje 1454. u pismu bosanskoga sandžakbega Isa-bega Ishakovića. U širem smislu prostire se na 11.419 četvornih kilometara, a prema popisu pučanstva iz 1991. u njoj je živjelo 502.237 stanovnika. Do petsto metara nadmorske visine možemo govoriti o niskoj (primorskoj) Hercegovini, dok iznad toga preteže visoka (planinska) Hercegovina. Kao žila kucavica njome protječe rijeka Neretva s viže pritoka: Trebižatom, Ramom, Krupom, Bregavom i drugima. U kržkom reljefu i dinarskim vrletima caruju visoke planine Maglić (2386 m), Volujak (2294 m), Čvrsnica (2228 m), Cincar (2006 m) i Dinara (1913). Najveća polja su Livanjsko (400 četv. km), Duvanjsko (150 km) i Popovo (146 km). Najstariji tragovi ljudskoga boravka otkriveni su u polupećini Badanj kod Stoca u kanjonu rijeke Bregave 1976. Ljudi su tu boravili oko 16 000 godina pr. Krista. Ostala značajna pretpovijesna nalazižta su Varvara (Prozor), Crvena stijena iznad Trebižnjice, Ravlića pećina (Grude) i Zelena pećina iznad vrela Bune (Mostar). U neolitiku (mladem kamenu dobu), osim spomenutih, postojala su ljudska prebivaližta na Čairu kod Stoca, Lisičićima kod Konjica i u okolici Posušja. Brončano doba (1800. - 700. pr. Kr.) znatno je bogatije nalazima. Najznačajniji ostatci iz brončanoga doba, a djelomice i iz željezna, svakako su gradine - utvrde na brdskim vrhuncima - i gomile - kamene grobne humka porazbacane po brdskom krajoliku. U željeznu dobu na povijesnoj pozornici javljaju se ilirska plemena, od kojih kao najpoznatija izdvajamo Delmate, Ardijejce i Daorse. Delmati su živjeli u početku oko Duvanjskog i livanjskog polja, ali su se kasnije prožirili do Jadranskoga mora i vjerojatno do Neretve. U primorju i uz donji tok rijeke Neretve gusarili su ratoborni Ardijejci. Daorsi su bili rano helenizirani, kovali su svoj novac, njihov glavni grad bio je iznad Ožanića kod Stoca. Rimljani su već u 3. st. pr. Kr. prodrli u dolinu Neretve. Iz Narone (Vid kod Metkovića) vodili su ratne operacije protiv buntovnih Delmata koje su konačno skršili nakon Batonova ustanka 6. - 9. st. nakon Krista. Hercegovina se našla unutar rimske provincije Dalmacije. Dalmatinski namjesnik Publije Kornelije Dolabela izgradio je od Salone (Solin kod Splita) više cesta koje su presijecale Hercegovinu. Jedna od značajnijih bila je ona smjerom SALONA - NARONA - DILUNTUM - LEUSINIUM (Solin - Vid - Stolac - Trebinje). Iz rimskoga doba ostalo je veliki broj kamenih nadgrobnih natpisa rasijanih po mnogim muzejima (Humac, Mostar, Sarajevo, Split, Livno). Arheolozi su otkrili veći broj poljoprivrednih imanja (villae rusticae) - Mogorjelo, Panik, Višići i dr. U ranokršćanskom razdoblju podižu se brojne bazilike i crkve: žitomislići, Cim, Klobuk, Tasovčići, Čerin, Lisičići i drugdje. Od stoljeća sedmog započele su seobe Hrvata i Slavena preko rimskih provincija. U tome naletu propadaju mnogi gradovi, imanja, utvrde i hramovi. Razdoblje od VII. do IX. stoljeća povjesničari nazivaju "mračna stoljeća", jer iz njih gotovo da nemamo nikakvih tragova. U 10. st. možemo zaključiti, prema bizantskom caru Konstantinu Porfirogenetu, da su na području Hercegovine bile tri ranosrednjovjekovne kneževine: Paganija, Zahumlje i Travunija. Prvi poznati knez u Zahumlju bio je Mihovil Vičević (910. - 950.). Kasnije Zahumlje potpada pod vlast hrvatskih vladara Tomislava i Krežimira. Uspon bosanske države počeo je za Stjepana II. Kotromanića (1322.-1353.). On je zavladao i Humom, koji će dugo ostati u vlasti bosanskih vladara. Ipak, u 15. st. u Humskoj zemlji raste moć istaknutih velikana, od kojih je za hercegovačku povijest najznačajniji Stjepan Vukčić Kosača. Godine 1448. uzeo je titulu herceg. Bio je lukav političar, prevrtljiv vjernik i ženskaroš. Iz ranoga srednjeg vijeka, vjerojatno iz 12. st., potječe čuvena Humačka ploča, spiralan natpis na ćirilici s ostatcima glagoljskih slova, danas u arheološkoj zbirci Franjevačkoga samostana na Humcu. Brojni su nalazi karolinčkih mačeva, ostruga, nakita i novca, posebice bizantskoga. Za trgovinu najveća je luka Drijeva na Neretvi blizu Gabele. U duhovnom životu mistična je pojava Crkve bosanske s heretičnim krstjanima. Utvrđeni gradovi su: Blagaj kod Mostara, Počitelj, Ljubuški, Vidoški, Trebinje, Mičevac, Livno, Klobuk i Ključ kod Gacka. Četrnaesto i petnaesto stoljeće prepoznatljivo je i po stećcima, kamenim nadgrobnim spomenicima, od kojih je najčuvenija nekropola Radimlja kod Stoca. Za povijesničare i jezikoslovce vrijedni su ćirilični natpisi na stećcima, od kojih spominjemo onaj Vignja Miločevića iz Kočerina kod Širokoga Brijega. Turci Osmanlije napali su i osvojili Bosnu 1463. te Hercegovinu 1482. Osnovan je Hercegovački sandžak, koji 1580. ulazi u sastav Rumelijskoga ejaleta a potom u Bosanski pašaluk. Upravna podjela bila je različita u pojedinim razdobljima, ali se ipak najdulje zadržavaju kadiluci i nahije kao admini U HERCEGOVINI!!
Svako dobro _ŽABLJAK
Preuzeto sa: "http://bs.wikipedia.org/wiki/Talk:Livno"

Zdravo

Ja se zovem Emir, ne Emira, A je od prezimena. Ali nema veze...

Nije mi uopste cilj da ovdje diskutujem ni bosnjake ni hrvate ni nesto drugo. Historiju mi nemoras predavati, hvala lijepo ja sam nju studirao na fakultetu koji se nije drzao ni bosnjackih, ni hrvatskih ni srpskih ideja.

Osvrnucu se na nekoliko stvari u tvom tekstu.

* "cijenimo vas kao ljude"

Mi ne zivimo u aparthejdu. Djeljenje na nas i njih ukazuje da razmisljas kroz nacionalnu prizmu i da bih najradije zelio da djelis ljude po boji koze, nacionalnosti, vjeri ili necemu drugom. Mozda velicini lobanja?

* "E normalno je da muslimani teže bosni i iz tog razloga im Hercegovina nikad nije odgovarala"

Prvo ime nacije je bosnjaci. Moja vjera nema nista da radi sa mojom nacionalnoscu. Ne zivimo vise u SFRJ gdje su Hrvati i Srbi bili privilegirani i imali monopol na naciju a mi drugi bili diskriminarini.

Drugo. Ja sam rekao da je Livno u Bosni ne zbog toga sto ja tezim da pripojim Livno nekome drugom. Livno je u mojoj zemlji bilo ono u Hercegovini, Podrinju, Posavini ili bilo gdje drugo. Hercegovina je dio moje drzave, bez obzira koliko separatisti htjeli da se ono nalazi negdje drugdje.

Trece, imas miskoncepciju da je Hercegovina na neki nacin hrvatska a eto Bosna je bosnjacka.

* "pokušali i Tomislavgrad poštovana Emira a ne Duvno iLivno da odvoje od dijela Hercegovine kao Hrvatskog dijela BiH."

Ko je pokusao da odvoji? Po tvojoj prici ispada da je Hercegovina bila nekakva administrativna jedinica u SFRJ pa je neko odvaju nesto od Hercegovine i pripajao Bosni. Hercegovina nikad nije bila administrativna jedinica u SFRJ. Molim te dokazi drugacije.

* "dobiti ćete i manjinska prava u našim županijama koja vam pripadaju "

Jeste li vi uopste normalni? Kakva manjinska prava? Kakva vecinska prava? Postoje samo gradjanska prava

* "započele su seobe Hrvata i Slavena preko rimskih provincija"

Ha ha. Razlika izmedju Slavena i Hrvata u sedmom stoljecu. Ponovo smijesno. Ovom recenicom autor ovog teksta dokazuje da je neuk i da nema ustvari pojma o cemu pise. Nepotrebno je dalje komenteriti.

Na kraju da zavrsim. Hercegovina = Hum i Zahumlje. Livno = Zavrsje. Znaci nije u Hercegovini. Nema nista ni sa bosnjacima, ni sa hrvatima, ni sa njemcima, bojom koze, obimom glave, vjeri ili necemu drugom.

ps. Ne moras odgovarati ako nemas nikakvih valjanih argumenata. Hvala!

Pozdravi --EmirA 11:07, 14 oktobar 2005 (CEST)
Bok, Emire danas se većinski dio Livnjaka osjeća dijelom Hercegovine  a u biti veliki dio se nikad nije osjećao bosancima između ostalog potpuno je isto to je još uvijek sve BiH.
ne želim da se više prepirem s tobom a kao jošjedan mali dokaz da Livanjska općina nije baš bosanska nego da je ipak bila dio Hercegovine prilažem ti i ovo:
Nakon preuzimanja vlasti 28.09.1878. godine Austro-Ugarska počinje uvoditi svoj, europski način upravljanja. To se u prvom redu odnosi na sudstvo i s njim u vezi gruntovnicu i katastar, javnu upravu, školstvo, zdravstvo i druge do tada potpuno zanemarene javne potrebe.Iako postoje objavljeni radovi o pobuni mještana Livna i okolice protiv Austrougarske, treba ipak navesti kako su se pobunili uglavnom Turci i njihovi sljedbenici kojima je život prije bio dobar i ugodan. Naime, mještani su masovno bježali ispred turskog zuluma u Dalmaciju pa se jedva čekalo da dođe do neke promjene. (Panorama Livna iz 1878.)
Dolaskom austrougarske vlasti život postaje lakši. Slobodno se išlo u crkvu, slobodno držale svinje, seljak je kasnije oslobođen davanja trećine i još mnogo toga. U to vrijeme mnogi izbjegli vraćaju se iz Dalmacije svojim kućama. Pokretači svih kulturnih akcija u Livnu bili su domaći ljudi, ali su zborovođe, dirigenti i režiseri najčešće bili stranci. Danas se u Beču nalazi vrlo sadržajna arhivska građa o Livnu. Među brojnim podacima i planovima grada zanimljivo je da se spominje Livno kao utvrđeni grad u Hercegovini.
Budi pozdravljen ma di god bio i kad budeš dolazio u Hercegovinu idemo na kavuili kako vi velite na kafu u Forum kod Matkovića!!!
Bok i svako dobro.

Molio bih urednika da se ponaša u skladu s javnim mjenjem a to je da se većina livanjskog puka deklarira da je općina Livno dio Hercegovine a to potvrđuju i ankete na web stranicama kao što je "poskok" , hercegovinacaffe, eronet itd...između ostalog kod nas se uvijek znalo reći "otišao gore u Bosnu" a ne samo kao što ti veliš dole u Hercegovinu ili Dalmaciju.
Livnjaci se u biti nikad nisu osjećli bosancima jer nemamo ni kulturu ni govor ni tradiciju kao npr,Zavidovići, Maglaj, Sarajevo, Derventa, Jajce Kulenvakuf,Skendervakuf itd pa dajte ljudi budimo razumni sve je to jedna te ista zemlja naime BiH, ali je činjenica da od Kupreških vrata je Bosna u svom pravom smislu.
Napravite i vi ovdje anketu pa ćete nam vjerovati da se Livanjski puk osijeća ipak dijelom Hercegovine....
Svako dobro i za bolju budućnost rodne grude Livna!!!

Iako sam skloniji tvrdnji da i Livno pripada Hercegovoni, iako nemam valjanih dokaza, pozivanje na javno mijenje, osjecaje nekih pojedinaca pa cak i neke ankete nije relevantan kriterij za dokazivanje ili pobijanje nekih historijskih geografskih ili drugih cinjenica.
Nedavno sam imao priliku da pogledam jedan materijal
 sa starnice   "eured-bih.org/publikacije/strategije/ba/Hercegovinastrat.pdf"
u kojem je prikazano veliki broj interesantnih informacija o regiji Hercegovina. Znam da su u njenoj izradi učestvovali ljudi od struke i da su koristili relevantne izvore informacija. Takodje je vise uglednih ljudi iz struke dalo recenzije ovog materijala. Predlozio bih da se pogledaju i iskoriste za nadopunjavanje nekih informacija iz ove teme.

Evo vako,moj odgovor na vašu raspravu koja se davno već vidim odvijala i zbog koje je zaštićen članak od editovanja.Dovoljno je reći da stanovnici Posušja sebe smatraju najzapadnijim dijelom Hercegovine , što dovoljno govori o javnom mijenju Hercegovaca da li Livno pripada ili ne pripada Hercegovini. Livanjsko-duvanjska regija je regija Jugozapadna Bosna a zajedno sa Cazinskom Krajinom čini zapadni dio regije Bosna, što su činjenice. Ni većina stanovnika Republike Srpske sebe ne smatra građanima Bosne i Hercegovine, pa uprkos njihovom "javnom mijenju" oni to ipak jesu! Foča i Herceg-Novi su bili dio stare velike Kosačine Hercegovine, a sada nisu. Foča je u BiH, ali u Bosni, a Herceg-Novi u Crnoj Gori. Ono što sam ja želio je da ubacim u članak Hercegovina tj.ovaj članak par podataka o mikroregijama u Hercegovini. Šta treba da uradim da "odledim" ovaj članak pa da to učinim??? Hvala unaprijed na odgovorima. Pozdravi iz Mostara ... 12345  2:42h  , 10.8.2006 (CEST)

Zanimljiva argumentacija, bitno je kako to posušaci smatraju ali ne i kako duvnjaci i livnjaci, zanimljivo hehe. Pa ako si iz Mostara onda znaš da mi i Jablanicu smatramo Bosnom. Tomislavgrad je Hercegovina definitvno, prvi put sam na bih (muslimanskoj inačici wikipedije) wikipediji vidjeo da se neko oko toga prepire , livno donekle mogu razumjeti prijepore ali tomislavgrad to je smiješno , kao iz vica priča.
Mostarac (ali pravi) :-)

:Članak nije više zaštićen. --Elmir[demicx] 09:09, 10 august 2006 (CEST)
Vjeruj ti meni da se RS pripoji Srbiji za 100 godina se ne bi govorilo da je uopce bila u Bosni a samo bi u stranoj literaturi stajalo da je nekad bila u Bosni, kao sto je slucaj sa Cazinskom krajinom, Bihacem, Banjom Lukom koja je nekad bila dio Hrvatske...I ovo je sve dokaz da su se granice regija mijenjale i da se jos mogu promjeniti

Evo ovako, moj odgovor Mostarcu, regija Jugozapadna Bosna ne postoji niti Livno i Tomislavgrad isto tako postoje kao neka regija, može se svesti pod eventualno mikroregiju, niti sa Cazinskom krajinom čine zapadnu regiju Bosne, BiH nije podjeljena još uvijek na regije.., a ove regionalne kombinacije su proizvod ne uređenosti države kao takve, politike, lokalno zatucanih primitivaca(nepismenih),..., to su činjenice prijatelju iz Mostara, dakle Livno i Tomislavgrad dio su mediteranskog dijela BiH sa vrlo uvjerljivim činjenicama koje ih dijele od regije Bosne, dakle klima je planinsko-mediteranska( Livno sa najviše sunčanih sati godišnje), izraziti krš, hidrološki pripadaju Jadranskom slivu, tj. nalaze se kao općine između rijeke Cetine i Neretve( ponornice u Jadran), nanrodni običaji su miks Dalmatinske Zagore i Hercegovine dok su u TG-u izrazito hercegovački običaji: ganga, gusle, diple, narodna nošnja, dijalekt itd., vegetacija je karakteristična za južne krajeve kao takve: borovina, makija, bilje: vrijesak, kadulja, bajami.., da ne širim sada još i sa jednim povijesnim slijedom koji se isto uklapa u činjenice o TG i LI kao mikroregiji koja za svakog imalo boljeg poznavatelja geografije nemože spadati u regiju Bosne, mislim da su ovi mali navedeni pokazatelji dovoljan zbroj činjenica u koju regiju spadaju. Pozdrav iz LJubuškog!

=== za Bosance i Bosansku Wikipediju ===

Index · Novi broj · Arhiva · Traži · Info · Linkovi
Redakcija · Pretplata · Kontakt

Broj 191 (102 - nova serija)
Godina XXX oktobar/listopad 2005.
Latinica · Ћирилица · Transliteration
Prethodna · Sadržaj · Naredna

Mr. Adnan Velagić
Administrativno uređenje Hercegovine

Na krajnjem jugu, zahvatajući šire područje jugoistočnog i jugozapadnog dijela Bosne i Hercegovine, nalazi se oblast Hercegovina1. Njen povoljan geografski položaj upućuje na komplementarnu povezanost primorja sa kontinentalnim trupom. Ovaj momenat je, tokom historije uvijek bio prisutan, ali je, u zavisnosti od političkih prilika manje ili više dolazio do izražaja. Prevoj Ivan-sedla (967 m) i Makljena (1.123 m), te južnih obronaka Bjelašnice, Visočice, Treskavice, Zelengore i Volujka na sjeveru i uskog primorskog dijela u zoni Neum-Klek (oko 25 km), na jugu, povezuje najznačajnija hercegovačka rijeka Neretva. Sa istočne strane Hercegovinu od Nikšićkog polja i Komarničko-pivske udoline, koji se nalaze u Crnoj Gori, odvaja planinski sistem Orijena, Oputnih rudina, i zapadni pojas Volujka i Golije. Na zapadnoj i sjeverozapadnoj strani Hercegovine izdižu se planinski vijenci Zavelima, Čvrsnice, Vran-planine, Ljubuše, Raduše i Kamešnice. Površina ove regije je 11.419. km2, što u odnosu na površinu Bosne i Hercegovine iznosi 22,3 %. Geotektonski i geomorfološki sklop ovog prostora znatno se razlikuje od onog u Bosni. Iako za strukturu hercegovačkog prostora možemo reći da je u osnovi monoreljefnog karaktera u kojem preovladava tip kraškog tla, ipak se ovdje izdvajaju dvije cjeline:
Donja ili niska Hercegovina (do 500 m) submediteranskog karaktera, koja obuhvata prostor oko donjeg toka rijeke Neretve i njenih pritoka Trebižata, Bregave i Bune.
Gornja ili visoka Hercegovina (iznad 500 m) planinskog karaktera, koja pripada središnjem dijelu planinskog prostora Bosne i Hercegovine.
Uzimajući u obzir prirodno-geografske karakteristike Hercegovine utvrđivane su, kroz historiju, i njene administrativne granice. Tako je u periodu osmanske vladavine najveći dio Hercegovine ulazio u sastav Hercegovačkog sandžaka. Preko njega je vodio i vrlo važan trgovački put iz oblasti Jeleča prema Dubrovniku i obrnuto2. Godine 1833. Hercegovački sandžak je bio izdvojen u poseban ejalet pod upravom Ali-paše Rizvanbegovića, da bi ga 1951. godine Omer-paša Latas ponovo vratio u sastav Bosanskog ejaleta3. Tokom austro-ugarske vladavine zadržano je teritorijalno uređenje Bosne i Hercegovine iz osmanskog perioda. Cijeli prostor Hercegovine tada je pripadao Mostarskoj oblasti4. U razdoblju Kraljevine SHS postojao je Mostarski okrug, koji je donošenjem Zakona o nazivu i podjeli Kraljevine na upravna područja (1929.) ukinut, a Hercegovina ušla u sastav Primorske banovine. U njenom sastavu je bila sve do sporazuma Cvetković-Maček (1939.), kada je njenih 13 kotara zajedno sa Savskom i Primorskom banovinom sačinilo Banovinu Hrvatsku5.
Nakon Drugog svjetskog rata 1945. godine i nastanka Federativne Narodne Republike Jugoslavije, sudbina Bosne i Hercegovine (pa prema tome i Hercegovine) rješavana je u okvirima ove državne zajednice.

Hilmija Tikveša: Šipci, akvarel, 1998.

Prvi put je njena administrativno teritorijalna podjela, u okvirima ove države, izvršena 16. augusta 1945. godine, kada je Predsjedništvo Narodne skupštine Bosne i Hercegovine, u Sarajevu, donijelo Zakon o teritorijalnoj podjeli Federalne Bosne i Hercegovine na okruge, srezove i područja mjesnih narodnih odbora. Prema ovom Zakonu Bosna i Hercegovina je bila podjeljena na 7 okruga (Sarajevski, Hercegovački, Travnički, Banjalučki, Bihaćki, Dobojski i Tuzlanski), 77 srezova i 1.280 područja mjesnih narodnih odbora6.
Hercegovački okrug je imao 12 srezova: Bilećki, Gatački, Trebinjski, Stolački, Konjički, Mostarski, Čapljinski, Posuški, Nevesinjski, Ljubuški, Ljubinjski i Širokobriješki.
Sljedeće godine donesen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o teritorijalnoj podjeli Federalne Bosne i Hercegovine na okruge, srezove i područje mjesnih narodnih odbora, prema kojem je osnovan još jedan srez unutar Hercegovačkog okruga. Prema tom Zakonu, u članu 3. u stavu četvrtom pod nazivom ”Hercegovački okrug na srezove”, dodaje se tačka 13. koja glasi ”Ostrožački srez sa sjedištem u Ostrošcu”7.
Izmjena granica između srezova izvršena je 1948. godine, kada je donesena Odluka o ispravkama granica srezova.
Novim Zakonom o administrativno-teritorijalnoj podjeli, iz 1949. godine, Narodna Republika Bosna i Hercegovina je podjeljena na četiri oblasti: Sarajevska, Mostarska, Banjalučka i Tuzlanska. Mostarska oblast obuhvatala je 13 srezova: Bilećki, Čapljinski, Duvanjski, Gatački, Konjički, Livanjski, Ljubuški, Mostarski, Nevesinjski, Prozorski, Stolački, Širokobriješki i Trebinjski; te dva grada: Mostar i Trebinje, izdvojena u posebne administrativno-teritorijalne jedinice8.
Godine 1950. Prezidijum Narodne Republike Bosne i Hercegovine je proglasio novi Zakon o administrativno-teritorijalnoj podjeli Bosne i Hercegovine9. U članu 1. ovog Zakona stoji: ”Teritorija Narodne Republike Bosne i Hercegovine dijeli se na administrativno-teritorijalne jedinice: oblasti, srezove, gradove, reone, gradska naselja i područja mjesnih narodnih odbora”10. Promjene koje su izvršene u odnosu na predhodni Zakon bile su neznatne. Tako je stanje u pogledu oblasti ostalo isto. Što se tiče srezova promjene su izvršene u Mostarskoj oblasti gdje je uveden Posuški srez i u sarajevskoj oblasti gdje je bio ukinut Fojnički, a uveden Kiseljački srez. Takođe, u Mostarskoj oblasti je, pored Mostara i Trebinja, kao novo gradsko područje uvedeno Livno.
Srezovi sa mjesnim narodnim odborima, u Mostarskoj oblasti, bili su:
Bilećki srez, sa mjesnim narodnim odborima: Bileća, Divin, Krstače, Meka Gruda, Plana, Podosje, Vranjska i Zarječje;
Čapljinski srez: a) Čapljina (grad u sastavu sreza); b) područja mjesnih narodnih odbora: Brštanica, Domanovići, Dračevo, Gabela, Gornje Hutovo, Hutovo, Klepci, Međugorje, Neum, Počitelj, Šurmanci i Trebižat;
Duvanjski srez, sa mjesnim narodnim odborima: Donji Brišnik, Duvno, Eminovo Selo, Grabovica, Jošenica, Kazaginac, Kongora, Letka, Mandino Selo, Mesihovina, Prisoje, Raško Polje, Vinica i Zaljut;
Gatački srez, sa mjesnim narodnim odborima: Avtovac, Borač, Fojnica, Gacko, Kula, Nadinići, Stepen i Vrba;
Konjički srez: a) Konjic (grad u sastavu sreza) b) područja mjesnih narodnih odbora: Bijela, Borci, Bradina, Donja Rama, Donje Selo, Džanići, Džepi, Glavatičevo, Gorani, Jablanica, Kruščica, Lisičići, Orahovica, Ostrožac, Seonica i Spiljani;
Livanjski srez, sa mjesnim narodnim odborima: Dobro, Guber, Gubin, Lištani, Lusnići, Orguz, Podhum, Priluka, Radanovci, Šujica, Vidoši i Zabrišće;
Ljubuški srez, sa mjesnim narodnim odborima: Bijača, Cerno, Crveni Grm, Drinovci, Grab, Grljevići, Klobuk, Ljubuški, Radišići, Ružići, Studenac, Teskera, Tiholjina, Veljaci i Vitina;
Mostarski srez, sa mjesnim narodnim odborima: Blagaj, Blatnica, Buna, Čerin, Čitluk, Donja Drežnica, Donje Zijemlje, Goranica, Kruševo, Ljuti Dolac, Polog, Potoci, Raška Gora, Svinarina, Tepčići, Vionica i Žitomislići;
Nevesinjski srez, sa mjesnim narodnim odborima: Bijenja, Biograd, Grabovica, Gornji Drežanj, Kifino Selo, Luka, Lukavac, Miljevac, Nevesinje, Odžak, Pridvorci, Rabina, Rilja i Zovi Do;
Posuški srez, sa mjesnim narodnim odborima: Broćanac, Grude, Posušje, Podklečani, Rastovača, Sovići, Sutina, Vir i Zavelim;
Prozorski srez, sa mjesnim narodnim odborima: Doljani, Gruići, Gračanica, Prozor, Rumboci, Šćit i Uzdol;
Stolački srez, sa mjesnim narodnim odborima: Stolac, Bančići, Berkovići, Borojevići, Burmazi, Crnići, Hodovo, Ljubinje, Poplat i Vlahovići;
Širokobriješki srez, sa mjesnim narodnim odborima: Donji Crnač, Donji Mamići, Jare, Knežpolje, Kočerin, Mokro, Rasno i Široki Brijeg;
Trebinjski srez, sa mjesnim narodnim odborima: Bihovo, Duži, Gornje Vrbno, Grab, Hum, Lastva, Ljubomir, Parojska Njiva, Poljice, Ravno, Strujići, Veličani, Zagora i Zavala.
Prema ovom Zakonu Mostarska oblast je u svom sastavu imala i tri grada – Mostar, Livno i Trebinje – koji su činili posebne administrativno-teritorijalne jedinice, kao područja gradskih narodnih odbora izvan sastava sreza.
Godine 1952. Narodna skupština Bosne i Hercegovine je donijela i proglasila novi Zakon o podjeli teritorije NR Bosne i Hercegovine11. Njime su ukinute dotadašnje oblasti, a uvedena upravno-teritorijalna podjela na: 66 srezova, 5 gradova i 418 općina, od kojih su 53 gradske općine. Ovom podjelom na prostoru Hercegovine su se nalazili slijedeći srezovi: Bilećki (Bileća – gradska općina, Divin, Plana, Sitnica); Čapljinski (Čapljina – gradska općina, Čapljina – sela, Domanovići, Hutovo, Međugorje, Neum, Višići); Duvanjski (Brišnik, Duvno, Kazaginac, Oplećani, Prisoje, Raško Polje); Gatački (Avtovac, Fojnica, Borač, Gacko); Konjički (Konjic – gradska općina, Donje Selo, Glavatičevo, Jablanica, Orahovica, Ostrožac, Podhum); Lištički (Dužice, Knežpolje, Kočerin, Lištica); Livanjski (Livno – gradska općina, Čelebić, Guber, Podhum, Priluka, Rujani, Šujica, Vidoši); Ljubuški (Ljubuški – gradska općina, Drinovci, Ružići, Studenci, Tihaljina, Vašarovići, Vitina); Mostarski (Blagaj, Čerin, Čitluk, Drežnica, Kruševo, Mostar sela, Podveležje, Potoci i Žitomislići); Nevesinjski (Nevesinje – gradska općina, Kifino Selo, Odžak, Pridvorci, Zovi Do); Posuški (Grude, Posušje, Rakitno, Sovići, Vir); Prozorski (Gračac, Prozor, Šćit, Uzdol); Stolački (Stolac – gradska općina, Berkovići, Burmazi, Crnići, Hodovo, Ljubinje); Trebinjski (Trebinje – gradska općina, Dživar, Hum, Lastva, Ljubomir, Popovo Polje, Zubci). Prema istom Zakonu gradovi su bili: Sarajevo, Banjaluka, Mostar, Tuzla i Zenica.
____________________
1 Ime potiče od njemačke titule hercog (vojvoda, knez), koju je od 1448. godine nosio bosanski feudalac Stjepan Vukčić Kosača. Opširnije vidi – u: Sima Ćirković, Istorija srednjovjekovne bosanske države, Beograd 1964.
2 Opširnije vidi – u: Hazim Šabanović, Bosanski pašaluk – Postanak i upravna podjela, Sarajevo 1982.
3 Opširnije vidi – u: Ahmed S. Aličić, Uređenje bosanskog ejaleta od 1789-1878, Sarajevo 1983.; Galib Šljivo, Bosna i Hercegovina 1849 -1853, Banjaluka 1990.
4 Opširnije vidi – u: Mustafa Imamović, Pravni i unutrašnjopolitički razvitak Bosne i Hercegovine 1978-1914, Sarajevo 1997.
5 Opširnije vidi – u: Ružica Guzina, Državopravni razvitak Kraljevine SHS, odnosno Jugoslavije (1918-1941), Beograd 1978.
6 Službeni list Federalne Bosne i Hercegovine, Broj 11, Godina I, od 18. augusta 1945.
7 Službeni list Narodne republike Bosne i Hercegovine (dalje: Sl. list NR BiH), Broj 10, Godina II, srijeda 6. mart 1946, 165.
8 Sl. list NR BiH, Broj 16, Godina V od 21. aprila 1949, 141.
9 Sl. list NR BiH, Broj 10, Godina VI, od 9. marta 1950, 77.
10 Isto.
11 Sl. list NR BiH, Broj 11, Godina VIII, od 5. maja 1952, 69.

Prethodna · Sadržaj · Naredna

Index · Novi broj · Arhiva · Traži · Info · Linkovi
Redakcija · Pretplata · Kontakt

Zadnja izmjena: 2005-12-29
ISSN 0350-6517
Copyright © 1995-2007 Časopis Most · Mostar · Bosna i Hercegovina
Design by © 1998-2007 Haris Tucaković · Sweden
Prema tome ovo su neoborive činjenice jednog znanstveno utemeljenog teksta od intelektualca Mr. Adnana Velagića, pa bih zamolio gospodu sa Wikipedije da promjene tekst o Hercegovini a samim time i gradova Tomislavgrada i Livna i stave ih u regiju tj. teritorij kojem pripadaju. Pozdrav od profesora iz BiH.
HERCEGOVINA NIJE DIO BOSNE
Ne znam kako iole obrazovan čovjek može napisati kako je Hercegovina dio Bosne i to u zemljopisnom smislu.
Hercegovina je dio Bosne i Hercegovine, regija na njenom jugu. Početak članka kako je Hercegovina podregija "regije Bosne" je čista glupost i laž. Notorna laž.
Politički: Od prvog Ustava BiH pa sve do današnjeg Hercegovina nije Bosna nego zajedno s Bosnom čini Bosnu i Hercegovinu.
Zemljopisno: Hercegovina je zasebna zemljopisna regija jasno i prejasno odvojena od Bosne. Nemaju zajedničku ni klimu, ni hidrologiju, ni....
Guranje Hercegovine "pod Bosnu" ideologija je na klimavim nogama satkanim od laži i prevara kvazi znanstvenika.

ako ste iole znanstvenik onda iole znate da svaka činjenica mora biti potkrijepljena dokazom i referencom.--CER@ (ask) 14:44, 23 juni 2010 (CEST)
Car pisac izričito kaže: "Srbi su naselili cio kraj, od Cetine do Kotora, a plemena Neretljana, Zahumljana, Trebinjana i Konavljana su porijeklom Srpska".

Zašto u tekstu nije napisano da je Stjepan Vukčić Kosača imao titulu Hercega od Svetog Save?
Zato što nije imao točno tu titulu. Imao je titulu od sv. Sabe, općepriznatog sveca iz 5. stoljeća, kojega slavi i istočna i zapadna crkva. Rastko Nemanjić lokalni je svetac, priznat samo kod Srba. Vjerojatno vi po bizantski i ovog sveca iz 5. stoljeća zovete Sava. Da, po njemu je i vaš Sava uzeo ime. Zašto bi se herceg Stjepan Kosača nazvao hercegom od  tzv. sv. Save (Nemanjića), kojega niko ne priznaje? Ko bi mu uopće osim Srba priznao tu titulu? Usto, "herceg od sv. Save" (Nemanjića) zvuči kao drveno željezo - zapadnoevropska (katolička) titula uz ime lokalnog pravoslavnog sveca. Nema nimalo smisla, je l' tako?
Ma baš jeste tako, sve samo da nema veze sa Srbima ili ne dao Bog sa baš Srpskim Svetim Savom...
Možete falsifikovati do mile volje ali samo za domaću upotrebu i po ovoj smejuriji zvanoj wikipedia.
109.93.203.26 00:28, 22 septembar 2022 (CEST)

1. Livno i Tomislavgrad (nekad Duvno ili Županjac) neposredno prije austrougarske okupacije pripadali su Hercegovačkom sandžaku. Ima jedna poznata francuska karta na kojoj se to lijepo vidi. Mislim da ima i na netu, al mi se sad ne da tražiti. Austro-Ugarska ih je strpala u Bosnu. Ko i svaka vlast, htjela je malo promijeniti granice. Zato su ti krajevi kasnije pomalo gubili svijest o hercegovačkom identitetu, ali se NIKAD nisu smatrali ni Bosancima. Isto tako ih nisu ni drugi smatrali Bosancima. Moji roditelji (Posušani) u staro vrijeme nisu ih zvali ni Bosancima ni Hercegovcima, nego samo lokalno - Livnjacima i Duvnjacima. Danas ih svi Hercegovci smatraju Hercegovcima. Etnološki i geografski argumenti već su ovdje izneseni, a, evo, ja sam priložio i jedan povijesni.
2. Kakvog ima smisla navođenje tobožnjih slavenskih zlodjela prema starosjediocima i prisiljavanje da prime slavenski jezik. O tome se ništa ne zna, a ovo jako smrdi na novobošnjačku mržnju prema Slavenima i odricanje od slavenstva. Zar vam nije u povijesti bilo dosta odricanja od korijena? Mislim najviše na bosanske državne korijene, kojih ste se tek nedavno sjetili. A dobro bi bilo da se pomirite i sa svojim kršćanskim korijenima (krstjanskim, katoličkim i pravoslavnim, svejedno u kojoj su mjeri koji sudjelovali), što naravno ne znači da bi se sada trebali odreći islama. Neka muslimana u ovim krajevima, jednog bi dana ta vjerska šarolikost mogla biti naša blagodat. Da ne bi mislili da smatram da mi kršćani nemamo takvih kompleksa, smatram da i mi svi imamo među precima dosta onih koji su bili muslimani pa u nekim situacijama prelazili na kršćanstvo. Zabilježeno je punoooo i takvih slučajeva na brdovitom Balkanu. I mi trebamo to prihvatiti, a ne brijati da smo kršćani do dvadesetog koljena, nepokolebljivo branili vjeru i ostale stereotipe. Sigurno se mnogi među njima nisu znali ni pošteno prekrižiti.
3. Zašto piše da se Hercegovina NAVODNO tako nazvala po Hercegu Stjepanu Kosači? Pa po kome bi drugom? Nije valjda po glumcu iz sapunica, Ivanu Hercegu? :D
4. Zašto ne piše da je sandžak Hercegovina tek 1580. priključen novostvorenom Bosanskom pašaluku. Isto tako, prešućuje se stvaranje Hercegovačkog pašaluka u 19. st. za vrijeme Alipaše Rizvanbegovića i njegovo odvajanje od Bosanskog pašaluka , a kad je nakon Alipašinog pogubljenja opet udružen s Bosanskim, stvoreno je novo ime za taj pašaluk: Bosna i Hercegovina. To se ime tada pojavilo prvi put u povijesti. Austro-Ugarska ga je samo preuzela od Turaka.
5. Nije politički korektno da nazivate Hercegovinu podregijom Bosne. Ona čak nije ni regija nego zemlja, kao što je to i Bosna, jer je Bosna i Hercegovina dvojna zemlja. Austro-Ugarska npr, kad je dolazila, dala je proglas narodu obiju zemalja (a ne zemlje). Hercegovci neće nikad postati Bosanci. Što ih više pritišćete, to će se više udaljavati. Taj je narod poznat po čvrstoći. Prije bi Bosanci, kao mekši materijal, postali Hercegovci, kad bi to Hercegovci željeli, kao što ne žele. Izuzetak je od ovoga dobar dio hercegovačkih muslimana koji se pobosančuju zbog bošnjačke nacionalne politike. Ali mislim da će i njima jednog dana puknuti film. Ipak su i oni Ere. Dosta je što su postali Bošnjaci, sad se još od njih traži da budu i Bosanci. Svašta! :D

Najraniji srednjovjekovni izvori (početak X stoljeća), Hercegovinu nazivaju Hum ili Zahumlje, kojem su na čelu domaći knezovi (dux Chulmorum). Naziv Hum i Zahumlje za Hercegovinu je bio u upotrebi sve do sredine XV stoljeća, kada ga zamjenjuje ovovremeni naziv Hercegovina. Taj naziv je, pak, nastao iz tutile najmoćnijeg ondašnjeg humskog velmože, Stjepana Vukčića Kosače. On je 1448. Godine uzeo titulu hercega. Obzirom da je u to vrijeme najveći dio Huma njemu pripadao, on se sada počinje nazivati Hercegova zemlja, iz čega je nastao naziv Hercegovina. Taj naziv se prvi put javlja u jednom pismu Isabega Ishakovića, upućenog Dubrovčanima 1. Februara 1454. Godine. Nakon određenog vremena on je potpuno istisnuo stari naziv Hum i Zahumlje. Iako je u srednjem vijeku Hercegovina bila u sklopu Bosanske Kraljevine, nije nikada stvoren niti upotrebljavan državno – pravni pojam Bosna i Hercegovina. Bosanskim Kraljevstvom politički se podrazumijevala i ondašnja Hercegovina. Padom Bosne Turci su stvorili dvije administrativno – upravne jedinice: bosanski i hercegovački sandžak. Međutim, to nije dugo trajalo. Prirodna i historijska povezanost ove dvije zemlje primorala je tursku vlast da ih opet upravno ujedini. To je učinjeno 1580. Godine i od tada pa sve do 1833. Godine hercegovački sandžak je bio u sastavu Bosanskog ejaleta. Tek reformama 1833. godine uspostavljena je upravno – administrativna jedinica pod nazivom Bosna i Hercegovina.
Izvor je "Enver Imamović - Korijeni Bosne i Bosanstva, maj. 1995, Sarajevo". Ako treba mogu dodati i stranice iz knjige na kojima su prikupljene ove informacije.

Uvaženo, ispravljeno, zahvaljeno. :-) – KWiki (razgovor) 01:36, 28 juni 2016 (CEST)

: Hvala lijepa. Ako možeš, uvedi samo još knjigu pod izvore na dno stranice. :) Stranice su 27-30. Naslov je >>Kako zvati: "Bosna i Hercegovina" ili "Herceg-Bosna"<<.

::  A tebe ću zamoliti da se potpisuješ na stranicama za razgovor (SZR) klikom na ovu plavu olovku u gornjoj alatnoj traci (odmah nakon ova dva slova A lijevo). – KWiki (razgovor) 02:41, 28 juni 2016 (CEST)

:::Kao prvo, loš ti je naslov! Kakva crna država u 19. stoljeću? Kao drugo, nije se nikad zvalo Bosansko Kraljevstvo. To se ime povlači po knjigama zbog kratkoće. Titula bosanskih vladara uključivala je SVE zemlje kojima su vladali, uključujući i matičnu zemlju, Bosnu. Dakle, pogotovo je tada Bosna, iako glavna, bila samo dio imena kraljevstva. A Hum je uvijek nabrajan u nizu zemalja kojima su vladali bosanski vladari. Hum je zapravo bio najposebnija zemlja u kraljevstvu, osim možda jedno vrijeme Usore i Soli, koje su ugarski kraljevi malo prisvajali, malo davali bosanskim vladarima na upravu. Ali su se te zemlje kasnije sasvim stopile s Bosnom. A na kraju si malo pomiješao godine i pojmove! Naime, 1833. nije ustanovljena upravno-pravna jedinica  (pašaluk) Bosna i Hercegovina nego SAMO Hercegovina. Te je godine Hercegovina odcijepljena od Bosne i postala zasebni pašaluk. A tek dvadesetak godina kasnije, nakon pada Ali-paše Rizvanbegovića, dogodilo se ovo što ti pišeš, tj. da je nastao pašaluk Bosna i Hercegovina. Očito je bila težnja i među hercegovačkim muslimanima da se odvoje od Bosne. Ali-paša reče da je već krajnje vrijeme da se otarase " tih šljivara". Turci su najprije kaznili bosanske begove odvajanjem Hercegovine, ali su nakon Latasove intervencije htjeli kazniti i hercegovačke i bosanske begove pa su jednima ukinuli pašaluk, a drugima su u ime pašaluka ubacili i Hercegovinu, da shvate da dolaze nova vremena u kojima će imati manje vlasti. 89.164.48.170 02:14, 28 mart 2017 (CEST)

:::: Čekaj malo: ko se kome zapravo obraća ovdje? :-) Ja uopće nisam radio ništa na ovom članku osim ove prethodne izmjene na osnovu zahtjeva niti ga uopće pratim (ako se na mene odnosi poruka). Drugo, nije članak ni moj ni bilo čiji. Treće, ovo je slobodna enciklopedija, kao što lijepo piše na početnoj stranici (u smislu da je svi mogu uređivati, a ne da svako može raditi šta hoće. :-)) Umjesto da se piše ovdje komotno se u članku moglo izmijeniti ako nešto nije tačno (uz navođenje dostupnih i relevantnih izvora). Ja sad nemam vremena ni za "moje" oblasti, kamoli za druge. -- KWiki (razgovor) 03:06, 28 mart 2017 (CEST)

::::: KWiki ne hrani trolove. Ljudi pročitaju jednu knjigu (pardon dva pasusa knjige) pa smatraju da su pokupili svo znanje svijeta. Samo slijedi wiki-pravila i uputi ih kao što si rekao da iznesu izvore za svoje tvrdnje (ovdje na SZR a ne na članku). Selam iz Bosne. (P.S. IP je iz "zapadnog" susjedstva) ;) --سلام - C3r4r2d2 07:35, 28 mart 2017 (CEST)

Hercegovina se u ime države unosi 1833, a ne 1853.


Razgovor:Zazaki

{{Stranica_za_razgovor}}Članak kojeg je postavio/la 62.80.19.178 na engleskom premještam na discussion stranicu dok ne bude preveden na bosanski. Ovaj članak je, kako se čini po diskusiji, izazvao kontraverzu na engleskoj wikipediji jer je trenutno zaključan za editovanje [http://en.wikipedia.org/wiki/Zaza]. Slijedeći tekst stoji i u članku na engleskoj wikipediji, pa mislim da se može smatrati korektnim (iako lično ne znam ništa o dotičnoj manjini) [[Razgovor sa korisnikom:E.B.|E.B.]] 12:30 am ET, 31 Juli 04.
<div style="background-color: #f7f7f7; border: 1px solid #d9d9d9; margin: 10px; padding: 10px;">
The '''Zaza''' are an [[ethnic  minority]] in eastern [[Turkey]]. Their language, [[Zazaki]], is closely related to the kurdish language. For this reason, the Zaza are often referred to as a subgroup of the kurds,which is not correct and heavily opposed by themselves.

'''Zaza''' is also a name that appears [http://www.htmlbible.com/kjv30/B13C002.htm#V33] in the [[Bible]], meaning "belonging to all" or "plenty". [http://www.free-definition.com/List-of-Biblical-names.html]
''See Also'': [[List_of_Biblical_names]]

*Zaza Bible Reference
*Ethnologue on Zazaki (language)
*Academic Research Center of Zazaki - (in several languages but as of 2004 not much English-lanaguage content)
</div>
Zaza narod su etnička manjina u istočnoj Turskoj. Zazaki jezik, kojim se Zaza služe, je usko povezan sa kurdskim jezikom i zbog toga su Zaza često smatrani podgrupom Kurda. Zaza se oštro protive takvoj
praksi naglašavajući da je netačna i smatraju je uvrijedljivom.
Zaza je također ime koje se pojavljuje u Bibliji sa značenjem "pripadajući svima" ili "izobilje"
Kako ovo zvuči za početak? E.B. 12:45 am ET, 31 Juli 04.


Razgovor:Bosanski jezik

Može li neko otključati na [autoconfirmed] ovaj članak? --Munja (talk) 22:12, 16 april 2015 (CEST)

Munja otključao sam na 1 dan, i javi da vratim nazad ključ--palapabosnia (razgovor) 23:05, 16 april 2015 (CEST)

: Nisam ga mislio uređivati za 1 dan. Nekad tamo... Mislim da nećeš morati vraćati ključ, nema autoconfirmed korisnika koji usput vandaliziraju članak. --Munja (talk) 23:15, 16 april 2015 (CEST)

:: Nema potrebe za zaključavanjem! Ionako ga treba stilski doraditi! --AnToni(razgovor) 09:41, 17 april 2015 (CEST)

::: Slažem se sa Munjom. Ako se stavi zaštita na potvrđene korisnike, onda sigurno neće imati problema. Ali ja bi stavio ovo na registrovane, jer možda ima i druih korisnika koji bi htjeli pomoći u doređivanju. Ako se počne vandalizirati, lahko je dići zaštitu. ;) -- Edin(r) 10:20, 17 april 2015 (CEST)

Izvinjavam se za promenu iz Crna Gora u i Crnu Goru - i u [Prikaži izgled] nisam primjetio završnu zagradu, što znaći da je to spisak država u kojima je Sandžak; primjetio tek nakon objave. Mjesto promene:
Bosanski je službeni jezik u Bosni i Hercegovini,[7] uz srpski i hrvatski, a regionalni na Kosovu[8] i u Sandžaku (Srbija[9] i Crna Gora[10]).
Vratio prijašnje stanje. Inače po mom mišljenju odličan članak.--Marjan Tomki SI (razgovor) 14:09, 23 decembar 2020 (CET)


Razgovor:Zenica

Pozivam sve koji su horni da malo "poplavimo" ove "crvene" linkove na članku, jer ipak je to izabrani članak. -- Korisnik:Sirmelle 00:32, 14 novembar 2007 (CET)
Ako smijem privatizirati, molio bih Daria Slugu ako do sad nisi upoznat da se upoznas,ja sam proslijedio izvidjacku monografiju do tvojih roditelja u Zenici. Volio bih da dodje do tvojih ruku da se prisjetih i da ne zaboravis.
Ja sam jedan od autora, moja je ideja i realizacija, al bez pomoci svih clanova koji su trenutnu tu i koji su zeljeli pomoci napravili smo vrlo respektabilnu monografiju.
Puno pozdrava
Zeko
Javi se: www.sioz.ba, e-mail: sioz@sioz.ba, izvidjaci_zenica@yahoo.com
Malo o sportu u Zenici. Vec godinu dana, proslavili smo i prvi rodjendan, djeluje bowling club "Strike" Zenica, kojeg su osnovali clanovi izvidjaca Zenice, Sejo Mustafic, Nele Eminic, Eli i Edo Sinanovic, Zeko Avdic, Mladen Popovic. Tako bih molio da nas uvrstite u  spisak sportskih klubova u Zenici.
Posjetite nasu stranicu: www.strikezenica.com.ba/
Sportski direktor
Zekerijah Avdic - Zeko
Hvala

U rubrici Zenicki nacelnici nije navedeno ime Konjikusic Bogoljuba,prof.koji je obavljao funkciju nacelnika Opstine Zenica 1985-86.god.Dokaz>Rjesenje o izboru Konjikusic Bogoljuba za
predsjednika Skupstine opstine Zenica,objavljeno u < Sluzbenim novinama opstine Zenica,1985.god.
Navedeni podaci postoje u arhivi Opstine te je neophodno navedenu rubriku dopuniti ovim podatkom.
Gospodo urednici rubrike ZENICKI NACELNICI,
Neshvatljivo je da i pored moje intervencije vi mijenjate i izostavljate u navedenoj rubrici
ime nacelnika Konjikusic Bogoljuba,prof.koji je obavljao funkciju nacelnika Opstine Zenica
1985/1986.god.Podsjecam vas da je prof. Konjikusic Bogoljub imenovan na navedenu funkciju
na zajednickoj sjednici svih vijeca Skupstine opstine Zenica,1985.god,a da je od istih vijeca
razrjesen navedene funkcije 1986.god.Navedene cinjenice postoje u arhivi Opstine,tadasnjim
Sluzbenim novinama opstine Zenica i Busovaca,kao i personalnom dosijeu imenovanog.
Znaci imenovani je bio legalno izabrani nacelnik Opstine,ne VD vrsilac duznosti.
Zato je cudno da je neko,iz neznanja ili namjerno,izostavio navedeno ime,tim vise sto je
imenovani obavljao i funkciju potpredsjednike Opstine Zenica 1983/1984.sto je najveci dio svog radnog vijeka proveo u obrazovnim ustanovama Zenice,i sto je citav period rata proveo u Zenici.
Duboko vjerujem da ce uredjivaci navedene rubrike na osnovu navedenih podataka ispraviti
ocigledni previd navedenog podatka.

Austro-ugarskom okupacijom Bosne i Hercegovine počinje nova etapa u historiji Zenice, jer je tada okončana četverovjekovna epoha orjentalno-balkanske i orjentalno-islamske urbanizacije, a započela je epoha modernizacije i oblikovanja po modelu evropskih urbanih cjelina. Ona je postala važno industrijsko središte i postepeno je dobijala oblike evropskog industrijskog grada i po socijalnoj strukturi i po vanjskom izgledu.  Glavni razlog za ovako brzu transformaciju treba tražiti u jačem privrednom razvoju grada, koji je bio uvjetovan dobrim geografskim položajem i prirodnim bogatstvom. Odmah po dolasku nove vlasti započinju sa izgradnjom željeznica, pa je već početkom jula 1879. godine u saobračaj puštena pruga Bosanski Brod – Zenica, a tri godine kasnije (1882. godine) završena je i dionica do Sarajeva. Ova pruga je kroz Zenicu prolazila gotovo čitavo stoljeće, a vremenom su oko nje izgrađeni brojni stambeni objekti, uključujući i nebodere u kasnijem periodu. Ona je faktički presjecala grad na dva dijela i bila je smetnja njegovom daljem razvoju, što  će na kraju  dovesti do njenog uklanjanja. Međutim, u vremenu o kojem govorimo, pruga je imala presudnu ulogu u budućem razvoju grada i bila je pored bogatstva ovog područja ugljem, glavni razlog za otvaranje Rudnika mrkog uglja (1880. godine), prvog takve vrste u Bosni i Hercegovini.  Rudnik je sve do kraja Drugog svjetskog rata bio najvažnije preduzeće u gradu, jer je zapošljavao najveći broj radne snage, a ostavio je i pečat na urbanizaciju grada izgradnjom stambenih objekata za svoje zaposlenike. Ti objekti izgrađeni su u neposrednoj blizini rudnika i činili su naselje, nazvano Rudarska kolonija, odvojeno od starog, osmanskog dijela grada, a činilo ju je pedesetak kuća sa nekoliko stanova u svakoj.
Otvaranje prvog rudnika uglja u Bosni, povoljni uslovi za snadbjevanje sirovim željezom proizvedenim u Željezari Vareš, te povoljan saobračajni položaj zbog pruge Bosanski Brod-Sarajevo, bili su osnovni razlozi za otvaranje željezare u Zenici 1892. godine. Ovo je drugi veliki privredni objekat izgrađen u ovom gradu u vrlo kratkom periodu, ali će značaj Željezare porasti naročito nakon 1945. godine, kada ona postaje najveće preduzeće u cijeloj Jugoslaviji. U ovom periodu postrojenje je bilo dobro  locirano u odnosu na gradsko naselje, jer je od njega bilo odvojeno širokim slobodnim prostorom i željezničkom prugom. I Željezara je imala svoju stambenu koloniju u blizini samih postrojenja, a sastojala se od 20 radničkih kuća sa 110 stanova i 15 kuća za činovnike sa 22 stana. Arhitektonski postojale su razlike između pojedinih objekata u Željezarinoj koloniji, jer su zgrade rađene po hijerarhiji tj. najveća zgrada je bila za direktora, manje za inžinjere i slabije za majstore strance, dok su najlošije bile za obične, uglavnom domaće radnike.
Još dva objekta od velike važnosti za razvoj grada su bila izgrađena u austro – ugarsko doba, a to su Fabrika papira i Centralna kazniona za Bosnu i Hercegovinu. Fabrika papira izgrađena je 1885. godine, ali je već 1910. godine prestala sa radom. Međutim, manja stambena kolonija izgrađena oko preduzeća, koje je bilo locirano u istom dijelu gdje i Rudnik i Željezara, je ostala te je na kraju prešla u vlasništvo Rudnika i postala dio njegove kolonije.  Gradnja Kaznione počela je 1886. godine, a izvođena je u etapama s tim da je poslednja završena 1904. godine. Za razliku od predhodnih objekata, Rudnika, Željezare i Fabrike papira, zatvor je izgrađen mnogo bližestarom dijelu grada, na slobodnom prostoru između starih zeničkih mahala Odmuta, Sejmena, Londže i Trgovišća. Oko Kaznione izgrađeni su kaznionička bolnica sa 50 kreveta, 29 kuća za stražare i 6 kuća za upravno osoblje, koje su činile malu stambenu koloniju, koja je izgledom i načinom izgradnje mnogo odudarala od osmanske čaršije.  Za vrijeme austro – ugarske vladavine izgrađeni su i drugi objekti, ali oni nisu toliko promjenili izgled grada, mada su doprinijeli njegovoj transformaciji iz kasabskog u industrijsko naselje. Međutim, nisu samo privredni i stambeni objekti doveli do ove promjene, tehnička otkrića koja su uvedena možda su i više uticala na taj proces. Prvo u nizu takvih otkrića je bilo uvođenje telefona 1904. godine, a uskoro je izgrađen i moderni vodovod, čime su značajno izmjenjeni higijensko-sanitarni uslovi života, a 1908. godine u Zenici je izgrađena i električna centrala, za potrebe industrije, koja je omogućila uvođenje električne javne rasvjete.  Ubrzana industrijalizacija i urbanizacija grada utjecala je i na brz porast broja stanovnika, koji je uvećan za tri i po puta, i promjenu etničke strukture izazvanu useljavanjem velikog broja stranaca.
Nakon Prvog svjetskog rata formira se Kraljevina SHS, koja 1929. godine postaje Kraljevina Jugoslavija, u čiji sastav ulazi i Bosna i Hercegovina. Politički, privredni i društveni život BiH i Zenice od 1918. do 1941. godine bio je u fazi stagnacije, mada će se situacija malo promjeniti neposredno pre početak Drugog svjetskog rata, kada dolazi do određenih ulaganja u Željezaru Zenica, koja postaje najveće preduzeće u državi sa preko 4.000 radnika.  Od ovog trenutka upravo Željezara postaje najvažnije preduzeće u gradu, koje će u narednom periodu odigrati najznačajniju ulogu u njegovom daljem razvoju. Nova  ulaganja u njene pogone 1936. godine dala su novi podsticaj izgradnji grada, pa je do izbijanja Drugog svjetskog rata podignuto nekoliko objekata koji su postali simbol ovog vremena ( hoteli Balkan i Kasina, Sokolski dom, Prva osnovna škola na Sejmenu, Bahtijina kuća u čaršiji itd).Ono što je karakteristično za ovaj period je da se tada u gradu pojavljuju prvi školovani arhitekti poput Juraja Neidharta i Karla Kužatka, čija će graditeljska djelatnost u Zenici do izražaja doći nakon rata.  U međuratnom periodu izvršena su dva popisa stanovništva, a prema prvom iz 1921. godine Zenica je imala 7.632 stanovnika, nešto više u odnosu na 1910. godinu. Glavni razlog za tako mali porast stanovnika treba tražiti u izbijanju Prvog svjetskog rata, čije su se negativne posljedice osjećale i u Zenici. Po drugom popisu iz 1931. godine broj stanovnika dostigao je cifru od 9.078 od čega 45% muslimana, 35% katolika, 15,4% pravoslavaca i 3,9% ostalih.
U kratkom aprilskom ratu Kraljevina Jugoslavija je poražena, a već sredinom aprila 1941. godine 14. njemačka oklopna jedinica bez otpora ulazi u Zenicu, gdje su Nijemci za cijelo vrijeme okupacije, pored regularnih jedinica, imali i obavještajnu službu. Uz podršku njemačke vojne komande u gradu je ubrzo organizovana ustaška vlast i domobranske jedinice. Nova vlast uskoro počinje sa progonom stanovništva, naročito Jevreja, kojih je pred rat u Zenici bilo 172, a rat ih je preživjelo samo pet, a jedan od njih je bio i čuveni zenički doktor Adolf Goldberger.  Oslobođenje Zenice izvršeno je u noći između 11. i 12. aprila 1945. godine, čime je završena četverogodišnja okupacija tokom koje je stradalo 346 partizanskih boraca i 857 civila.
Tijekom četverogodišnjeg trajanja Drugog svjetskog rata bosanskohercegovački prostor bio je poprište najvećeg broja ratnih operacija jakog intenziteta pa je, i onako skroman, gospodarski, demografski i ekonomski potencijal potpuno razoren. Nakon iscrpljujućeg rata Bosna i Hercegovina je ušla u novu jugoslovensku državnu zajednicu kao jedna od šest federalnih jedinica sa svim svojim prirodnim i ljudskim resursima. Što se tiče Zenice sam grad nije pretrpio velika oštećenja, ali zato privredna postrojenja jesu, pa je njihova obnova bila prioritet.  Međutim, u intezivnom procesu obnove ratom razorene privrede, a zatim i ubrzane industrijalizacije, Zenica je sa svojom Željezarom i Rudnikom zauzimala značajno mjesto. Takav položaj dodatno je učvršćen izgradnjom Omladinske pruge normalnog kolosjeka Šamac – Sarajevo, kojom je cijela Bosna povezana sa sjevernim, razvijenijem dijelom Jugoslavije, ali i sa glavnim putem u državi koji je išao dolinom Save.
Možda  i najveća prekretnica za budući razvoj razvoj grada dogodila se sukobom, a zatim i prekidom privrednih odnosa Jugoslavije i SSSR-a 1948. godine. Naime, iako je Prvim petogodišnjim planom iz 1947. godine Zenica trebala dobiti novu Željezaru, glavni metalurški centar cijele države trebao je biti Doboj, prvenstveno zbog povoljnijeg geografskog položaja. Međutim, prekidom veza sa SSSR-om nije bilo dovoljno sredstava za izgradnju potpuno novih postrojenja u Doboju, pa je donijeta odluka o izgradnji novog kombinata crne metalurgije pored postojeće Željezare u Zenici.  Kombinat se gradio u nekoliko faza, a prva je trajala od 1948. godine do 12. oktobra 1958. godine, kada je Josip Broz Tito svečano otvorio novoizgrađeni kombinat.  Iako je Zenica bila dom i drugih velikih privrednih cjelina (npr Rudnika mrkog uglja), Željezara je tokom čitavog razdoblja imala najveći i najznačajniji utjecaj na ukupan razvoj grada. Međutim, za vrijeme prve faze izgradnje kombinata, tokom koje je uloženo preko 100 milijardi dinara, zanemaren je razvoj grada koji je ostao u sjenci velikih investicija i radova na postrojenjima. Grad je na taj način došao u paradoksalnu situaciju, dok se na jednoj strani gradi  veliko i moderno postrojenje, koje je Zenicu pretvorilo u jedno od najvećih gradilišta u Jugoslaviji, samo naselje nije imalo riješeno osnovne komunalne probleme poput nedostatka stambenog prostora, redovnog vodosnadbjevanja, odgovarajućih saobračajnica itd.
Međutim, upravo je izgradnja Željezare, koja je izazvala ogroman priliv novog stanovništva, primorala na postepeno rješavanje ovih problema, a naročito pitanje smještaja radnika koji su učestvovali u izgradnji kombinata. Metode rješavanja tih problema možemo podijeliti u dvije faze, prvu od 1945. do 1955. godine, koju tretiramo u ovom poglavlju i drugu od 1956. do 1990. godine, koja i sama ima nekoliko različitih etapa. Prvu fazu karakteriše neplansko, gotovo stihijsko suočavanje sa problemima, koji se posmatraju samo kao popratna pojava izgradnje kombinata. Pitanje smještaja stanovnika se rješava izgradnjom jeftinih prizemnih zgrada sa malim stanovima, poput onih izgrađenih 1947. godine u A-naselju pored Željezare (23 jednospratne zgrade) i radničkom naselju Pehare (21 prizemna zgrada). Te iste godine završena je i izgradnja Omladinske pruge, ali su ostale brojne trošne barake koje su, također, iskorištene za smještaj radnika Željezare, a pored ovih do 1955. godine izgrađene su i nove  u naseljima Blatuša i Radakovo, te uz dolinom rijeke Kočeve. Neke od ovih baraka su bile višedecenijski dom pojedinim porodicama i iako je dio njih srušen u kasnijem periodu, manji broj je preživio i nakon 1990. godine U vremenu od 1948. do 1950. godine izgrađeno je desetak trospratnica oko bivše Fabrike papira, a do 1955. godine izgrađeno je  i nekoliko blokova višespratnice do Nove željezničke stanice, te radnička naselja na Kanalu, u Blatuši i Novom Tetovu.  Sve u svemu u prvoj deceniji nakon Drugog svjetskog rata u Zenici su ukupno izgrađena 1893 stana(od 1945. do 1950. ukupno 1.325, a do 1955. još 568), što nije bilo dovoljno za rješavanje akutne stambene krize koja je vladala usljed velikog priliva stanovnika.  Prema prvom posljeratnom popisu stanovnika, Zenica je 1948. godine imala 15.550 stanovnika, a prema slijedećem popisu, izvršenom samo pet godina poslije, 1953. u gradu je živio 28.961 stanovnik.  Dakle, broj stanovnika se, u periodu između dva popisa, skoro udvostručio, a u gotovo istom periodu broj izgrađenih stanova se prepolovio. Glavni razlog za usporenu izgradnju stanova u periodu od 1950. do 1955. godine treba tražiti u činjenici da se u to vrijeme radilo na izradi prvog Generalnog urbanističkog plana za grad Zenicu, koji je trebao planski odrediti pravce budućeg širenja grada.
Od usvajanja Urbanističkog plana 1955. godine prelazi se na plansku izgradnju grada.
--Dzanan89ze (razgovor) 18:06, 24 april 2013 (CEST)

Historija Zenice
Potrebno je proširiti rubriku historija Zenice naročito period nakon 1945. godine

Evo ja se nudim da sredim historiju Zenice i Demografiju, ne znam ko je zadužen za ovu stranicu, poslao sam već nekoliko priloga, poslaću jos koliko god treba. Uradio bih rado i verziju na engleskom jeziku, ali mi treba dozvola ili odobrenje za sve te izmjene. Hajde da ovo uradimo kako treba. Moze li neki odgovor od osobe koja uredjeuje ovu stranicu?

Vaši prilozi koje ste dodavali nekoliko puta krše pravila Wikipedije. Kopirano između ostalih sa stranice http://zenica.ba/index.php?id=84 i drugih. Time kršite Zakon o autorskim pravima. --سلام - C3r4r2d2 15:18, 6 juni 2015 (CEST)
To je tekst koji sam uradio za tu stranicu, ali evo postavio sam nove priloge koji su u potpunosti originalni

:Bez obzira ko je pisao, vlasnik tog teksta je općina Zenica pa stoga moramo poštovati tuđa autorska prava. --سلام - C3r4r2d2 18:15, 6 juni 2015 (CEST)
OK, nije problem. Ukoliko se usvoje ovi prilozi, rado cu napraviti i nove, originalne.

Zdravo,
vidim da je stranica o Zenici poprilično siromašna, manje više o svim poljima su navedeni samo osnovni podaci. Vrlo rado bih napisao nekoliko tekstova u narednom periodu, pa me interesuje kojim putem se to može uraditi? Vidio sam da postoje određena pravila i to mi je ok, ali ono čisto da znam gdje da pošaljem te članke na recenziju :D
Pozz
Sonic89Ze (razgovor) 19:13, 22 juni 2020 (CEST)

Pozdrav @Sonic89Ze! Možete krenuti s uređivanjem odmah, Wikipedija je otvoren projekt. Ako bude potrebe za ispravljanjem, neko od iskusnijih kolega će sigurno priskočiti i pokazati na primjeru. U svakom slučaju bitno je da tekst ima enciklopedični ton i da poštuje osnovne principe toga šta Wikipedija nije|. Možda vam i ovo pomogne: Wikipedia:Vaš prvi članak. Hvala što nam želite pomoći! --Haris (razgovor) 19:20, 22 juni 2020 (CEST)

U zeničke književnike nisu ubrojani Medina Džanbegović i Fikret Cacan. Oboje su rođeni i jedno vrijeme živjeli u Zenici. Fikret Cacan je napisao i pjesmu o Zenici. Bos 99 (razgovor) 13:50, 15 mart 2024 (CET)


Razgovor:Srbi u Bosni i Hercegovini

{{Stranica_za_razgovor}}
{| class="infobox" width="220"
|-
!align="center"|[[Slika:Exquisite-bz2.png|100px|Arhiva]]
'''Arhiva'''

|-
|align="center"|
[[Razgovor:Srbi u Bosni i Hercegovini/Arhiva1|Arhiva 1]] <small>(2005-2014. god.)</small>
|}{{raščistiti}}

Ne vidim razloga za ime ovog članka: Ni po kojoj osnovi Bosanski srbi ne postoje. To je kolokvijalna nacionalistička definicija iz žute štampe i političkih pamfleta. Niko se tako ne izjašnjava a Ustav BH ne poznaje taj izraz. Srbi su narod koji živi u Bosni i Hercegovini i ime clanka bi trebalo promijeniti u tom stilu. Dakle:Srbi u BiH.--AnToni(R) 23:22, 24 august 2016 (CEST)@

Pogrešno, izraz "Bosanski Srbi" je termin koji koristi Haški tribunal. Time se mnogo prevodi i u našim medijima (prvenstveno hr. i bs.) i ne koristi ih samo žuta štampa nego i ozbiljne medijske kuće. Meni odgovara i novi naziv članka jer ide u skladu sa standardom: [narod] (u) [lokativ države]. --Munja (razgovor) 01:29, 25 august 2016 (CEST)

Ovaj podatak "Franački historičar s kraja 8. i početka 9. vijeka Einhard u djelu Annales regni Francorum, u Damaciji, koja je tada obuhvaćala veći dio današnje Bosne i Hercegovine, za 822. godinu, tu spominje Srbe, za koji se narod veli, da posjeduje veliki dio Dalmacije (Sorabos, quae natio magnam Dalmatiae partem optinere dicitur)" je uklonjen jer je pogrešno interpretiran. Franački hroničar ovdje govori o današnjem i ondašnjem nazivu Srb koji se nalazi na stoljetnom unskom putu koji je u tom period predstavljao posebnu hrvatsku župu. Osim toga, ovo naselje i njen naziv postoji i danas! Spomenuto naselje nema nikakve veze sa Srbima zbog toga što oni nikada nisu bilu prisutni na području sjeverne Dalmacije u ranom srednjem vijeku. Dovoljno je pogledati podatke Konstantina Porfirogeneta  iz 10. stoljeća koji Srbe stavlja u Srbiju, Zahumlje, Travunije i Konavlje, a ne u sjevernoj Dalmaciji.(Klaić, Nada, 1994, Srednjovjekovna Bosna, str. 10-11, Eminex; Klaić, Nada, 1975, Povijest Hrvata, II izdanje, str. 211-212).  Do 1528. godine stanovništvo Srba i okolice sačinjavali su isključivo Hrvati iz plemena Lapčana. Godine 1551. general Ivan Lenković je javio kralju Ferdinandu da su Turci izveli iz unutrašnjosti Turske više tisuća Morlaka ili Vlaha i da su se naselili oko mjesta Srba i na Kosovo polje kod Knina. S tim Vlasima su vjerojatno došli i pravoslavni kaluđeri koji su osnovali pravoslavni samostan. (Ivan Mužić, Hrvatska povijest devetoga stoljeća, Naklada Bošković, Split, 2006. godine). Valja napomenuti da je hrvatski lingvista Petar Šimunović utvrdio da porijeklo imena ovog naselja potiče od stare hrvatske riječi "serbati"  koji označava vrelo rijeke Une gdje se i nalazi naselje. Danas postoje mnoga sela u Hrvatskoj sa prefiksom "Srb" kao što su Srbani (kod Pule) i Srbinjak, oba u Istri, koja očito nemaju veze sa srpskim imenom. Istarski razvod iz 13. vijeka spominje ime Srbar, što znači izvor vode. (Darko Žubrinić, 2005, "The earliest Croatian Princes and Kings". Croatia - historical and cultural overview.)
Uostalom, ovaj izvornije vjerodostojan jer se nigdje na stranici ne navodi izvor odakle je preuzet tekst iz Einhardovih anala. Također, tekst se treba prevesti na bosanski jezik tako da ga svako može pročitati i razumjeti. Latinski niko ne zna na wiki.  Mrjazz123 (razgovor) 16:25, 30 august 2022 (CEST)

Treba se referencirati na enciklopedije, a ne na neke suspektne revizionističke portale. Poricanje srpskog prisustva, u Bosni nije cilj Wikipedije. AnToni(R) 21:01, 30 august 2022 (CEST)
Pozdrav Antoni, nigdje se ne poriče prisustvo Srba, zna se da su oni živjeli na području Huma, Zahumlja i Raške. Einhardovi anali su pogrešno tumačeni što pokušavam prikazati preko ovih izvora (Nada Klaić je priznata naučnica i njene riječi su vjerodostojne). Nadam se da prevrtanje historijskih činjenica nije cilj wikipedije. Stavio sam link njene knjige pa mozes procitati ako te zanima. Srdačan pozdrav.  Mrjazz123 (razgovor) 23:02, 30 august 2022 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor:Srbi u Bosni i Hercegovini


Razgovor s korisnikom:HarunB

Dobro došao nazad. --Amir pitaj 10:08, 29 januar 2009 (CET)

Pozdrav i od mene, nismo se prije sretali, nadam se da ćemo se više sretati ubuduće :) Prebaci se onda ovdje u gornji spisak. --Smooth O 21:23, 29 januar 2009 (CET)

:Hvala vam na dobrodošlici. Nadam se ću stići napisati/poboljšati koji članak. --HarunB 17:47, 30 januar 2009 (CET)

Please see :en:User_talk:Asim_Led#File_copyright_problem_with_File:Sarajevo6.jpg JohnnyMrNinja 05:40, 26 mart 2009 (CET)


Razgovor s korisnikom:Gabrijelr

kockica24 javi se!!!!

Gabrijelr, Koliko su stare knjige iz kojih su skenirane slike Modriče (Md01.jpg Md02.jpg itd.)? Lijepo bi ih bilo zadržati, ukoliko ne bi narušavali nikakva autorska prava... E.B. 05:39, 16 Oct 2004 (CEST)

iskreno da ti velim neznam....al' možeš pitat kockicu jer je on postavio te slike.....


Razgovor:Šah

Za informacije pročitaj ovo.--Igor 14:32, 12 Sep 2004 (CEST)

Postoji i Bergerov sistem za turnire (obično za ekipna takmičenja, mada se koristi i za pojedinačna, iako sve rjeđe). -- KWiki (razgovor) 14:39, 21 oktobar 2013 (CEST)

Hi everybody in the World interesting in chess and wikipedia.
This is an international chess aid new for making chess boards.
#English speakers wikipedist had been made a template for displaying chess boards easily at . This template uses images from english wikipedia. They are using it in a lot of articles.
#The images used by this template had been copied to wikimedia.COMMONS and put it in an appropiated category:
#Then, now the template can be used in a local new template without any change (only you meaby change the template`s name and obviosly you should change the template invocation) .
#Spanish speakers wikipedist already start to used it at  an others articles.
#The template explanation is in its talk page.
#If you want to change the image(s) is not very difficult, you only should add them to commons and change their names in the template (with out changing the already existance images, of course).
#A large disccuss about the template, like flexibility, special applications (like board with arrows), choose board appearence, and much others questions are in the english talk (discussion) of the template.
We hope you enjoy this colaborative work an make more and more chess articles in every wikipedia(s) you work.
Thanks.
(If there are mistakes, I am sorry, my english is not my natural language)
14th June 2005 aprox. 22:00 hrs GMT User gengiskanhg from english and spanish wikipedias.

IN ENGLISH: International wiki chess aid

Ima li neko neki bolji izraz za prevod njemačke riječi Bauerneinheit. Bauer, kao pješak i Einheit kao jedinica? Ja sam preveo kao Pješačka jedinica.--AnToni(razgovor) 11:11, 6 oktobar 2013 (CEST)

Daj kontekst (ili link sa dijagramom, po mogućnosti), za ove što (ne) znaju njemački. :))) -- KWiki (razgovor) 11:44, 6 oktobar 2013 (CEST)

: Radi se o protuvrijednosti figura, u odnosu na pješaka - vidi Bauerneinheit. Mada će se o članku Relativna vrijednost šahovskih figura govoriti i o tome, ali taj će se članak ticati i kompjuterskih programa i drugih teoretskih pristupa vrednovanju figura.--AnToni(razgovor) 11:55, 6 oktobar 2013 (CEST)

:: Pa to je taj članak - nema potrebe za drugim. Ovaj na EN Wiki prilično je obuhvatan (mada ne spominje ovu varijantu sa množenjem sa 100, ali nije je teško ubaciti). :) -- KWiki (razgovor) 12:37, 6 oktobar 2013 (CEST)

:::Onda će pojam Pješačka jedinica interno biti povezan sa člankom Relativna vrijednost šahovskih figura! --AnToni(razgovor) 12:39, 6 oktobar 2013 (CEST)

:::: Čekaj: da ovo "Bauerneinheit" možda baš i ne znači "vrijednost figura" (kad ne bismo doslovno prevodili)? Vidiš ovu poruku na vrhu DE članka. Na ostalim jezicima članak također nosi naziv "RVŠF". :) -- KWiki (razgovor) 12:44, 6 oktobar 2013 (CEST)

::::: I ne znači! Radi se o broju pješaka, kojima se može nadomjestiti jedna figura. A ja ću taj pojam staviti kao podnaslov u članku "RVŠF"!--AnToni(razgovor) 13:38, 6 oktobar 2013 (CEST)

:::::: Taj broj pješaka zapravo i jest RVŠF. :) Pješak tu služi kao osnovna mjerna jedinica (Einheit). :) -- KWiki (razgovor) 13:47, 6 oktobar 2013 (CEST)

Možemo li zadržati ovaj izraz (Središnjica (šah)) za središnja polja d4, d5, e4, e5 na šahovskoj tabli? Vidi grafiku na ! Mislim naravno kako na stilsku, tako i gramatičku pravilnost, ali i na pojmovno razlikovanje od  Šahovske središnjice, kao faze šahovske partije!--AnToni(razgovor) 19:26, 10 oktobar 2013 (CEST)

Ne možemo. :) (Šahovska) središnjica kod nas je srednji dio partije. A za ova polja u članke sam stavljao "centar (šah)" (vidio sam ranije da ima taj članak na DE, samo ga još treba prevesti; sitnica :-)). ;) -- KWiki (razgovor) 20:49, 10 oktobar 2013 (CEST)

Da li da zadržimo izraz blic-šah za šahovsku partiju, koja traje 5 minuta? Inače, poznatiji pod imenom cuger - što je malo po meni rogobatno! Bilo bi malo previše da ga prevedemo kao munjeviti šah (Blitz=munja), jer mi to zvuči kao munjovod ;) --AnToni(razgovor) 12:05, 14 oktobar 2013 (CEST)

To je u ex-Yu brzopotezni šah (a on dalje ima podvrste). -- KWiki (razgovor) 12:13, 14 oktobar 2013 (CEST)

: E to sam zaboravio! Mi ga zvali "cuger"! Hvala!--AnToni(razgovor) 12:15, 14 oktobar 2013 (CEST)

Opet ja sa pitanjem! Šahovski bon-ton? Ili neki ljepši izraz? Ja bi najrađe zadržao njemačku riječ Etikette, al to je kod nas naljepnica :) --AnToni(razgovor) 12:23, 14 oktobar 2013 (CEST)

Samo pitaj - ko pita ne skita. :-) Kod nas važi "naljepnica" bonton (bez crtice). :-) -- KWiki (razgovor) 12:56, 14 oktobar 2013 (CEST)

Još nekoliko pitanja, za ljepše definiranje mojih prevoda:
* Mat u početnom redu vidi:
* ugušeni mat vidi ; Možda zagušeni mat? (ugušeni mat, mislim da je sasvim dobar prevod da tako i ostane) --C3r4 12:29, 17 oktobar 2013 (CEST)
* Elementarno matiranje, vidi: ;
Hvala! --AnToni(razgovor) 12:22, 17 oktobar 2013 (CEST)

# Mat na posljednjem redu (perspektiva onoga koji matira);
# Prigušeni mat;
# Može proći. :-)  -- KWiki (razgovor) 12:46, 17 oktobar 2013 (CEST)

U traženju dobrog pojma za pješačke formacije, molim za pomoć!
* slobodni pješak (u člancima se može koristiti i neformalni oblik "slobodnjak" jer je iz konteksta jasno o čemu je riječ)
* pješačka većina (ako nema drugog pojma za majoritet onda komotno može, ako ne, onda prva varijanta)
* pješački par (eventualno "p. dvojac", ali "par" je najbolje)
* izolirani pješak
* udvojeni pješaci za 2 pješaka. A za 3 - utrojeni (čista analogija :-)).
* pješački lanac
* blokirani pješaci
* poluga? - za ovo nisam čuo naš naziv; možda ga imamo, možda ga nemamo; neka bude do daljnjeg; lahko je preimenovati ako se nešto novo sazna
Mislim da se u članku o pješačkim formacijama može shvatiti o čemu je riječ. -- AnToni(razgovor) 11:16, 20 oktobar 2013 (CEST)

Ove ostale pojmove ne bih dirao, zvuče mi normal -- C3r4 11:32, 20 oktobar 2013 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Webkid~bswiki

Hi, thank you for your suggestion. Actually I have already been nominated on the Procedura za nominaciju administratora page, and look forward to being an administrator. Thanks for linking together the Bosnian and Bulgarian wikipedias. Your wikipedia has grown very well.. I think it will have 10,000 articles soon. Asim Led 02:04, 17 Sep 2004 (CEST)

Thanks for the good wish. I think we are getting more and more closer to the 10,000 milestone as hours pass by... But we have a lot of work to do, especially with Bulgarian matters.

With regard to your nomination, is it possible that I vote for you? Or is it only Bosnians that vote? --Webkid 21:19, 19 Sep 2004 (CEST)

Yeah, no problem. And thank you for finding what articles need to be deleted. The next few days I'm going to try to get rid of all copyright problems and get the main wikipedia pages completed.
Also, I have no idea why the image says "Wikipedije: Slobodne enciklopedije", because that actually means "Wikipedias: free encyclopedias". It should be "Wikipedia: Slobodna enciklopedija"... but whatever, it's not important. Asim Led 06:11, 26 feb 2005 (CET)

O.k., thanks for the mailing list, I'll do something about the logo soon. There are also some other things that bug me. It seems that choosing the translation for things like "main page" people tried to choose whatever would sound most different from croatian and serbian, even if it wasn't most correct. For example, for "main page" it should be "Glavna stranica" like it is on croatian wiki, but instead it says "pocetna stranica", which actually means "starting page".

I don't know how to read cyrillic, no, but I would like to learn. I just haven't found the time, or a good place to learn. Asim Led 22:41, 26 feb 2005 (CET)

:Well, you already can read latin, so it won't be so hard for you to learn. It's even simpler than latin. One sound - one letter. Read the article. --Ninja 01:39, 27 feb 2005 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Webkid. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Webkid~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:36, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:51, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Mir Harven

Predloži alternativu.
Mislim da je relativno nebitno koji je format samog članka dok god članak Tvrđava sadrži link koji upućuje na članak o romanu. Vjerovatno link Tvrđava (1970 roman) može da se skrati na samo Tvrđava (roman) ili Roman Tvrđava pošto sumljam da postoje različiti romani sa istim imenom. Kod filmova (pozorišnih predstava i sl.) to nije slučaj jer postoji velika vjerovatnoća da postoje različiti filmovi sa istim imenima te su godine neophodne. E.B. 17:07, 29 Sep 2004 (CEST)

Postoji nekoliko pitanja koja treba razriješiti, počev od toga da li uopšte treba pisati enciklopedijske članke o romanu ! Kao drugo - naslov Tvrdjava sigurno nije jedinstven u kategoriji knjizevnih radova i stoga je i uveden CIP broj da bi olaksao posao bibliotekarima, medjutim za nas to nema nikakvu prakticnu vrijednost, pa bi mozda mogli imenovati clanke o knjizevnim radovima (ako vec trebaju biti u enciklopediji) po principu <<Ime djela - Ime autora>>.  Kao trece, sam clanak Tvrdjava bi trebao izgledati otprilike ovako:

:1. Tvrđava ili utvrđenje je arhitektonska konstrukcija izgrađena u odbrambene svrhe. Historijski, tvrđave su imale vojnu funkciju i izgrađivane su na razne načine, od relativno jednostavnih do izuzetno kompleksnih

:2. Roman Mese Selimovica iz 1970. godine.

:3. Film Fyodor-a Otsep-a iz 1947. godine.
Pingos 18:39, 29 Sep 2004 (CEST)
Ne razumijem najbolje poetncijalne dvojbe, no, evo:
1. ima smisla staviti poveznice na bilo koji tekst autora ako taj tekst postoji na mreži. To je trivijalno. Na mreži su dostupni romani, npr. Dostojevskog, Dickensa, Josepha Conrada ili Melvillea (Moby Dick)- pa je posve smisleno staviti link na Selimovićeva djela. Evo npr. Conrada, "Srce tame": http://gaslight.mtroyal.ca/darkmenu.htm
2. moje je prigovor bio sljedeće naravi: stavljaju se linkovi s kitabhane, koja je uređena preko okvira ("frames"), pa se stavljajući samo adresa kitabhane, dobije cijeli paket-a to nije ono što se traži. Treba odabrati željenoga autora (ako je nazočan na popisu), kliknuti desnim dijelom miša na "properties" na padajućem nizu. Onda se pojavi adresa željene stranice, i copy/paste daje tu stranicu- a ne cijelu kitabhanu. Evo primjera:
odem na "klasicni autori". Stavim pokazivač miša na Dizdara. Vidi se koja je adresa. Kliknem desnim klikom miša "properties" (na koncu tablice padajućega niza). Dobijem sliku s adresom. Osvjetlim ju i copy (opet desni klik). I evo ga: http://www.xs4all.nl/~eteia/kitabhana/Dizdar_Mehmedalija_Mak/index.html
Piece of cake Mir Harven 23:09, 29 Sep 2004 (CEST)

Aaa, znači sažetak tvoje izmjene (kilav link) se odnosi na vanjski link a ne na link na Tvrđavu, Mir Harven? Ja sam imao na umu ovo drugo, pošto me tvoja izmjena linka na Tvrđavu navela da  mislim da je Tvrđava (1970 roman) kilav link. Molim te razjasni ako još uvijek pogrešno shvatam.

:Da, na cijelu kitabhanu, što je nepotrebno. Treba na autora. Ako se pak pita o romanu-odličan roman, no to nije sporno. Bilo kako bilo, linkove toga tipa na djela pisaca (ako ih ima on-line). Mir Harven 19:19, 30 Sep 2004 (CEST)

>>pocev od toga da li uopste treba pisati enciklopedijske clanke o romanu. Zašto da ne Pingos? Budući da Wiki teoretski nema ograničenja veličine zašto ne bi mogli imati članke o specifičnim romanima, filmovima, operama itd... Što se formata tiče, mislim da je sve trade-off: ime članka bi trebalo da bude toliko jednostavno da bi drugi mogli da linkuju na njega bez razmišljanja i dvoumice dok pišu treće članke, a ujedno treba biti dovoljno precizno da ne može označavati dvije raličite stvari. E.B. 17:54, 30 Sep 2004 (CEST)

:1. Postavljanje vanjskih linkova je nešto što bi trebalo uskladiti i dogovoriti sa ciljnim web site-ovima, prvenstveno mislim na Kitabhanu, da ne bismo došli u situaciju da moramo mijenjati 1000 članaka svaki put kada oni odluče drugačije organizovati svoje tekstove, a to je i jedna od osnova kulture na internetu. Prije par godina sam u ime Wikipedije kontaktirao webmaster-a Kitabhane da bismo uspostavili saradnju i eventualno prenijeli neke od njihovih tekstova o autorima, no u tom trenutku oni nisu bili zainteresovani za takvu saradnju. 2. Prihvatam da Wikipedia može sadržavati članke o umjetničkim djelima, ali strahujem da ćemo se vrlo brzo naći u nezavidnoj situaciji da raspravljamo ne o činjenicama, nego o umjetničkom tumačenju istih, a to je najčešće jalov posao. Takođe, ne bih volio da ovaj projekat na bilo koji način pomogne pojedinim lijenim srednjoškolcima da preskoče čitanje književnih djela iz redovnog školskog programa.Pingos 19:02, 30 Sep 2004 (CEST)

::1. linkovi se stavljaju, pa makar adresat mijenjao adresu. Nema druge.

::2. Romani i sl. se na wiki katkad kratko "prepričaju". Npr. evo linka s en wiki o romanu Dostojevskog "Zločin i kazna": http://en.wikipedia.org/wiki/Crime_and_Punishment Mir Harven 19:19, 30 Sep 2004 (CEST)

::: 1. Naravno da se linkovi stavljaju, ali predlažem da se uvijek kontaktira izvor članka i obavijesti o tome, jer ćemo na taj način a) vjerovatno biti obaviješteni na vrijeme o potencijalnim izmjenama u adresi, b) pomoći da se izbjegne mijenjanje adresa.

::: 2. Nisam pristalica prepričavanja romana u enciklopediji, pogotovo ne na nakaradan način kako je to urađeno u primjeru sa engleske Wikipedije, no kako sam već rekao ako neko želi da ide tim putem, neću se  protiviti. Pingos 19:32, 30 Sep 2004 (CEST)

U vezi izmjene na [[Meša Selimović]] 29 Sep 2004

Currently we have started a project on meta.wikipedia to get an article translated in as many wikipedias as possible every week. The article will be about a subject that usually gets rarely translated and has a lot of links to other subjects. Currently we have no-one to translate in your language. If someone is interested to participate please see: :meta:Translation of the week You can also submit articles from your own languages there that you think deserve translation, but have a small chance of it. The articles must not be to short and not to long and have lots of links to possible other articles! :en:user:Waerth
znamo svi ko je bio agresor u Bosni i Hercegovini !!
Vidjet cete da ce se Daytonski sporazum izmjeniti u korist Bosne i Hercegovine kao jednom zemljom jednim parlamentom itd.
Ne mogu vjerovat, sam sam katolik iz BiH i znam za mnogo losih stvari koje su se desile u njoj ali jedno znam i to je da i dan danas ne mogu svojoj kuci jer je razoerena i ne mogu se osjecati i slobodno kretati posto je u takozvanoj RS!!!!

Ajde-otpili s tim "katolik iz BH". Ti si protuhrvatski nacionalist, vjerojatno panbošnjačke provenijencije. Kidaj da te ne gledam, gade mi se ovakvi. Mir Harven 13:31, 9 feb 2005 (CET)
Harvene ne pricaj suplju. Covjek je svjestan svoga porijekla i priznaje ga. Mozda neznas ali Bosnjaci su uvijek bili Bosnjaci koje su god vjere a ti ako si iz BiH si potomak hrvatizovanih Bosnjaka, ali sada si Hrvat i to budi. A ovaj covjek je vjerski katolik a dolazi iz BiH. Sta je sporno? Nacionalnost nije uopce spomenuuo i to je njegova stvar da odluci. Nemozes ti govorit sta je on.
Samo da te informisem.
Kako neko može biti "protuhrvatski nacionalist"? čiji nacionalist kada nije ni bošnjak ni srbin? lol --Harač 21:40, 9 novembar 2005 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Mir Harven


Razgovor:Gimnastika

80.65.73.209, ako je članak prepisan iz nekog udžbenika, trebalo bi ga ukloniti jer se kosi sa Wikipedijinim principom o radovima u javnom domenu. E.B. 17:35, 30 Sep 2004 (CEST)

Poslao sam e-mail gospodinu Atikovicu koji je autor ovog clanka trazeci njegovu dozvolu za objavljivanje clanka pod GNU FDL i javicu vam kakav je njegov odgovor. Pingos 19:37, 30 Sep 2004 (CEST)

: Gospodin Almir Atikovic, autor ovog teksta dozvolio je upotrebu svog clanka na Wikipediji. Hvala ! Pingos 07:15, 1 Oct 2004 (CEST)

Trampolina je ženskog roda. --سلام - C3r4r2d2 15:15, 8 decembar 2015 (CET)

Jesi li siguran? :-) U životu sam vidio (što je relevantnije), a i čuo (što i ne mora biti relevantno) samo muški rod. -- KWiki (razgovor) 15:31, 8 decembar 2015 (CET)

:OK, ako ti tako kažeš, onda većina ljudi griješi u svakodnevnici. --سلام - C3r4r2d2 16:15, 8 decembar 2015 (CET)


Razgovor:Prvi svjetski rat

uja
http://sarajevo1878-1918.gq.nu
Vozdra!
Mislim da fotografija onog lijepog topa na tvrđavi ne ide uz stranicu "Prvi svjetski rat". Naime, u to vrijeme
topovi kao onaj na slici su bili odavno van upotrebe. Jednostavno rečeno - mašala lijepog topa, dušu dao za muzej!
Jasmin.

Slažem se. Izvadio sam sliku iz članka. Pozdrav, Vseferović 01:18, 11 januar 2007 (CET)

: Trebalo bi više napisati o Kolubarskoj i Cerskoj bici.--Luka 15:25, 24 april 2008 (CEST)

Ne razumijem potrebu za definisanjem nekoga kao Bosanski Srbin. Ta kovanica je politički motivisana i ne postoji ni u jednom zakonskom aktu, niti se ko tako može i želi izjasniti. --AnToni(R) 00:39, 2 januar 2016 (CET)


Razgovor:Sjedinjene Američke Države

Mislim da je naslov himne USA, kod nas prevodjen kao "Barjak posut zvjezdicama" sto mi se cini tacnijim prevodom od ovog koji si naveo Pingos 00:52, 2 Oct 2004 (CEST)
Neko se zaista zezao kad je stavio Cock Shiny (Dick Cheney) i George Hussein Bush (George Walker Bush).
A i pozivni nije 33 nego 1.

: - hvala na otkrivanju vandalizma--CER@ 07:23, 30 januar 2009 (CET)

Zna li neko, šta je neki neko htio reći sa onom rečenicom 48 susjednih država?--AnToni(R) 21:03, 30 januar 2020 (CET)

A valjda "saveznih". :-) – KWiki (razgovor) 21:10, 30 januar 2020 (CET)


Hi, you can delete a lot of short pages - look at Posebno:Shortpages. There're pages without even one letter! --Webkid 09:59, 2 Oct 2004 (CEST)

I don't think we sould delete pages just because they're short or don't have any content. Surely some of them like Kanton X should not be there but others like Klasična Mehanika are perfectly valid and will, no doubt, grow as the number of users on Bs. Wikipedia grows. E.B. 19:59, 2 Oct 2004 (CEST)

:I thought it was natural to delete blank pages. Maybe you'll change your opinion after you get another 30-40 pages - I think this is the reason, and I can understand this. But please tell me if the number of articles has absolutely nothing to do with the opinion you expressed above. --Webkid 16:22, 3 Oct 2004 (CEST)

::Number of articles has absolutely nothing to do with it. As small as it is, bs Wikipedia already counts waaay more articles than it realistically should. What difference would additional 40 "empty" articles make when we have about 480 template articles of years (from 1 - 482) only a fraction of which has some content? Anyway, I don't think that's a really important issue since any article can be recreated at any time. Ultimately, I wouldn't mind deleting those pages. If you wish, add all the empty artiles to the candidates for deletion page and I will not object. E.B.

:::While its true that most of those are completely empty, you guys do realize that more than 50% of Serbian, Croatian and many other wikipedia's content is exactly that? Every wikipedia does this in the beginning so I see nothing to be ashamed of.

::::I don't mind articles about years. They're very useful, because it's not very convenient to create manually pages about them. But there're 10-15 blank pages which were created for tests only. If one wants to write something, he can always create a new article. --Webkid 23:48, 4 Oct 2004 (CEST)

=== April 2005 ===
Zapadnohercegovački kanton - nacionalna provokacija + članak bez sadržaja --Bosnawi 10:01, 8 apr 2005 (CEST)

Članak ispravljen, brisanje više nije potrebno. --Bosnawi 10:03, 15 apr 2005 (CEST)
Havajanski jezik --Bosnawi 10:03, 15 apr 2005 (CEST)

Izbrisan E.B. 17:58, 27 juli 2005 (CEST)
Istočni blok--Bosnawi 10:03, 15 apr 2005 (CEST)

Izbrisan E.B. 17:58, 27 juli 2005 (CEST)
=== Maj 2005 ===
Viljem-Šekspir Naziv članka nema nikakve veze sa bosanskim pravopisom.--Bosnawi 13:06, 2 maj 2005 (CEST)

"Viljem-Šekspir" preusmjeren na William Shakespeare. E.B. 18:31, 2 maj 2005 (CEST)
=== Juli 2005 ===
Mihail Fradkov Vandalizam

Izbrisan--Dado 19:38, 27 juli 2005 (CEST)
%C4%B0stikl%C3%A2l_Mar%C5%9F%C4%B1 Članak nije uopšte na Bosanskom jeziku.  --EmirA 13:55, 11 juli 2005 (CEST)

Izbrisan --Dado 19:38, 27 juli 2005 (CEST)
Posebno:Shortpages Prvih 100 do 150 clanaka.  Ili da ovo postane neciji projekat da dovede u red. Mislim da se ove stranice i ne broje u ukupnom broju clanaka na B. Wiki. --Dado 19:53, 27 juli 2005 (CEST)
===Juli 2006===
Ja preuzimam na sebe obavezu brisanja ovih stotinjak nepotrebnih kratkih članaka koje je Dado davno spomenuo. --Emx 11:53, 17 juli 2006 (CEST)
=== Avgust 2005 ===
Prešao sam prvih 100 članaka na Posebno:Shortpages.
Sljedeće članke treba izbrisati zbog toga što
1) Ne sadrže ništa
2) Sadrže komentara koji nemaju ništa sa člankom
3) Ili su bezvrijedni. Npr članak Inka carstvo sadrži tekst Carstvo Inka.
----
Prepone
Stafete
Supe
Moda
Legenda
Pismo
BH gradovi po gustoći naseljenosti
BH gradovi po površini
Rostilji
Slana jela
Farmakologija i toksikologija
Maltanski jezik
Inka Carstvo
Kratke pruge
Odgoj i obrazovanje
Duge pruge
Diferencijali i Integrali
Srednje pruge
Springfieldu
Ajvatovica
Domobrani
Rekreacija
Tradicije
Branko Damjanac
Husejin Smajlović
Horozović Irfan
Vlade Divac
Vinogorje
----
Dalje postoji jedan veliki broj praznih članaka sa ličnim imenima kao naslovima. Ja neznam dali te članke treba brisati ili ih ostaviti.
Članak Stari Grad, Sarajevo referira na općinu stari grad, koja već postoji pod općina Stari Grad. Mislim da zbog toga treba i ovaj članak izbrisati.
Düsseldorf. Dali se ovaj grad zove ovako na bosanskom?
1960. Ne sadrži potrebne šablone.
--EmirA 19:24, 30 avgust 2005 (CEST)
Članci koji bi se trebali proširiti a trenutno ne sadrže ništa od važnosti
----
Emire mozes li jos jednom proci kroz ove clanke.  Na nekim sam otkrio da je dovoljno da se preusmjeri na odgovarajuci clanak dok na jednom sam nasao potpun clanak koji je bio izbrisan.  Provjeri historije svakog clanka prije nego ga izlistas.  Hvala. --Dado 22:26, 30 avgust 2005 (CEST)

Mihail Fradkov Vandalizam

=== Septembar 2011 ===
* Rifat Kačar (Razgovor:Rifat Kačar)   Dana 13. septembra 2011. u 07:13:41 (CEST/SEV) obrisao administrator i upravnik Toni. Bilješku napisao: -- Bugoslav (razg.), 09:45, 23. septembra 2011. (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o Wikipediji:Kandidati za brisanje


Razgovor:Stari most

Ko ovo čudo zaključa? Ovo treba na autoconfirmed. --Munja (razgovor) 01:48, 27 septembar 2015 (CEST)

Vjerovatno zbog ratova izmjena nekad u prošlosti, i u članku i na SZR. -- KWiki (razgovor) 01:50, 27 septembar 2015 (CEST)

:Ako bi bilo moguće ispuniti moj zahtjev iz druge gornje rečenice, bilo bi fino. --Munja (razgovor) 01:58, 27 septembar 2015 (CEST)

U članku su dodati validni izvori, koji ostavljaju dilemu o rušenju mosta. Navođenje Pere Zubca u članku nije potrebno i cijeli odlomak je uklonjen, jer ne pridonosi ničemu.--AnToni(R) 12:05, 20 decembar 2017 (CET)


Razgovor:Bosančica

Nadam se da mi nećete obrisati ove primjere pošto sam se potrudio i napravio tastaturu ako ste zainteresovani recite pošaljite mi vaš e-mail  Wiki-1765 (razgovor) 19:09, 15 novembar 2018 (CET)

Ova imena su u mnogim historijskim referencama, te  ih ne treba uklanjati iz razloga što u pridjevu imaju hrvatski ili srpski... AnToni(R) 15:43, 12 septembar 2022 (CEST)

Mnoge stvari vezane za Bosnu imaju pridjev hrvatski ili srpski, ali rekao sam da za ove navode svakako trebaju izvori. Dobro si sada napisao, bolje izgleda, nego samo za ostali dio ovog tvog pasusa bi trebalo staviti reference.  Mrjazz123 (razgovor) 20:52, 12 septembar 2022 (CEST)

: Umjesto brisanja svega što ima pridjev srpski ili hrvatski, može se staviti šabon "Potreban izvor" ili izvor linkovati. To su toliko poznate stvari, za koje je svakome jasno ko je pročitao nešto iz istorije da su ta imena za bosančicu prisutna. No onome, ko ih ne pozna, i briše iz neznanja, preporučujem da se na pača u članke o historiji.--AnToni(R) 21:02, 12 septembar 2022 (CEST)


Razgovor:Općina Gornji Vakuf

Please add interwiki:
cs:Gornji Vakuf
en:Gornji Vakuf
hr:Gornji Vakuf-Uskoplje
sr:Горњи Вакуф-Ускопље
--Jklamo 02:07, 18 maj 2006 (CEST)
"Napomena
Većinsko bošnjačko stanovništva smatra da je dodavanje pojma "Uskoplje" četverostoljetnom imenu grada, neutemeljeno i politički motivisano od strane hrvatskih predstavnika u vlasti, s obzirom da se pojam Uskoplje nikada tokom historije nije odnosio na ime grada, kasabe, utvrde ili nekog naselja, nego na srednjovjekovnu bosansku župu, kasnije nahiju, koja je obuhvatala mnogo šire područje uključujući susjedne općine i gradove."
Postovana gospodo,
evo izvadio sam iz ovog clanka samo jednu recenicu kao primjer neznanstvenom pristupu pisanja clanaka na Wikipediji. Po kojim kriterijima i istrazivanjima autor teksta moze zakljuciti da vecinsko bosnjacko stanovnistvo smatra ovo ili ono? Meni nije poznata niti jedna anketa, a kamoli neko siroko istrazivanje na temu "sto bosnjacko stanovnistvo smatra o nazivu grada Gornjeg Vakufa - Uskoplja". Zamolio bih odgovorne da pokusaju clanke svesti na jedan znanstveni nivo, i ostaviti se ovakvih polupismenih clanaka.

Ona napomena koja je dosad stajala je samo narušavala neutralnost članka i zato je uklonjena. --Jack Sparrow 16:17, 17 april 2007 (CEST)Jack Sparrow
* Ona je istinita. Mogla bi se ipak malo preformulisati i drukčije uklopiti u tekst. Neki prijedlog. Ado 16:50, 17 april 2007 (CEST)
Kao što rekoh, bolje bi stajalo pod historijom Gornjeg Vakufa. Npr. "zbog tog i tog razloga međunarodna zajednica mijenja ime općine. Bošnjački predstavnici se bune..itd., itd." --Jack Sparrow 16:54, 17 april 2007 (CEST)Jack Sparrow
PS. I da se to stavi pod novim podnaslovom "Mjenjanje imena općine". --Jack Sparrow 16:55, 17 april 2007 (CEST)Jack Sparrow

:: Evo pokušao sam nešto, možete i Vi malo dotjerati. Pozdrav Ado 17:01, 17 april 2007 (CEST)
Eto, tako je bolje ali mislio sam da to bude pod historijom. --Jack Sparrow 17:04, 17 april 2007 (CEST)Jack Sparrow
Evo da i ja napomenem našto: koline se takvih gluposti i promijenite ime članka u Gornji Vakuf Uskoplje. Man Usk 15:04, 20 mart 2008 (CET)


Razgovor s korisnikom:Nasinec

Nasinec, ova serija članaka o medicini je sve tvoje djelo? Hoću reći nisu preuzeti sa bilo kakvog udžbenika ili priručnika i slične stručne literature? Oprosti mi što "peglam" ali samo nastojim da "double check" :) E.B. 20:25, 24 Oct 2004 (CEST)
Nasinec.  Prije svega da se zahvalim na izvrsnim clancima koje si napisao prije.  U vezi nekoliko zadnjih naslova koje si postavio zamolio bih da razmislis o naslovima i organizaciji tj stilu pisanja clanka. Dugacki nazivi otezavaju pretrazivanje tj vrlo rijetko se mogu naci sa obicnim mehanizmom za pretrage wikipedije. Zbog toga vecina clanaka na Wikipediji nosi jednostavan naziv.  Na primjer naslov "Svijest i poremecaj svijesti" u principu se moze dekonstruisati u dva clanka , "Svijest" i "Poremecaj svijesti" ili mozda drugi dio naziva moze da bude segment unutar clanka o "Svijesti".  Razmisli malo o hijerarhiji pojmova.  Inace mozemo preusmjeriti clanke koje si postavio na odgovarajuci naslov ako se slazes. Poydrav --Dado 19:13, 4 novembar 2005 (CET)

Gospodine E.B., što se tiče serije o medicini je naravno moje djelo. Kao i svi autori koristim se raznom literaturom iz medicine. Ovakav sastav i obrada pojedinih tema koje sam napisao se ne može nigdje naći, ili je to meni nepoznato. Mnoge stvari, naročito terapija i redoslijed aplikacije određenih lijekova je uglavnom iz moje ljekarske prakse u Urgentnom centru. Sve podijele i obrada materije naravno podliježe daljoj dopuni i usavršavanju. Pozdrav. 27.10.2004 u 21.40h

Ne zamjeri na pitanju, i hvala na odgovoru. Članci su inače vrlo kvalitetni te me obraduju svaki put kad vidim novi. Što se kategorija u sadržaju tiče, možeš ih izmijeniti mijenjajući Šablon:Sadržaj, nakon čega će se izmjene automatski pojaviti na početnoj strani. E.B. 00:19, 29 Oct 2004 (CEST)

Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. Emir Kotromanić 18:32, 4 novembar 2005 (CET)


Razgovor:Bošnjačka književnost

Hajde, neke netko ne bude lijen pa samo upiše pisce s popisa BH književnosti koji su Bošnjaci. Dakle-nema Andrića, Šantića, Samokovlije,....ali da Selimović, Alić (nekoliko), Alikadić, Kikić, Kqarahasan, Horozović, Kapetanović Ljubušak, Idrizović, Bašagić,....Neću  valjda sve sam. Mir Harven 09:58, 26 Oct 2004 (CEST)
To je jedna od najkontroverznijih tema na bs.wikipediji. Tu vec postoji analfabetski spisak autora, koji su pisali na bosanskom jeziku, ali nigdje nisu skupljeni bošnjački pisci, koju su pisali na drugim jezicima. To mogu biti i autori, koji su uzivali turski, arapski, perski, hrvatski ili srpski jezik. Drugo pitanje je kategorizacija bošnjačke književnosti iz Sandžaka, Hrvatske i drugih zemalja. --Mattan 18:03, 26 Oct 2004 (CEST)

To je samo na prvi pogld kontroverzno, ali je rješivo. Pisci na orijentalnim jezicima ulaze, isto kao što hrvatski latinisti ulaze u hrv. knjiž. Naravno-potencijalna zaprjeka nije toliko jezik nego žanr: teško da u književnost može ući netko tko je pisao na arapskom o astronomiji ili medicini. Glede Sandžaka i ostalo: isto. Fadil Hadžić i Nusret idrizović su hrvatski i bošnjački pisci (ovaj drugi je i iz Sandžaka, mislim). Isto je za ove u Sandžaku- Sijarić i sl, kao srpski i bošnjački. Dakle-idu i na orijentalnim i izvan BH-ali mora biti književnost, a ne tehnika ili logika. Usput-treba na početnu stranicu staviti izmijenjeni sadržaj kako je Pingos napravio. Mir Harven 20:43, 26 Oct 2004 (CEST)
Zamolio bih nekoga od administratora ako može da u rubrici "Poznata djela" prebaci pisce i njihova djela na "Spisak bošnjačkih književnih djela" kao što je to urađeno u rubrici "Poznati pisci". Ja nemam pristup da bih mogao odraditi tako nešto.
Unaprijed zahvaljujem.
Nerko65 (razgovor) 17:44, 14 juli 2013 (CEST)

Ako bi se ovaj kostur lijepo popunio članak bi zaista mogao ličiti na dobar članak. Prije ovoga, članak je u principu promovisao jednu knjigu... kako, zašto, nije mi jasno. , vidim da ste napravili ovaj kostur, i stvarno se nadamo da ćete nam pomoći u popunjavanju istog, a ako igdje zapne, tu smo mi iskusniji korisnici koji ćemo pomoći u formatiranju, sitnim ispravkama i svemu što treba. --Haris (razgovor) 10:49, 27 juni 2020 (CEST)
Voljela bih da mogu popuniti kosur koji je napravljen, možete li mi dati upute kako to da učinim, tj. šta u dosadašnjem radu ne valja? Discipulus19 (razgovor) 21:55, 30 juni 2020 (CEST)

Ova izmjena je uklonjena jer preneseni tekst krši autorska prava kao što je označeno na  ovoj stranici camo.ch! --AnToni(R) 11:58, 28 juni 2020 (CEST)

Već sam korisniku probao pomoći u vezi toga kako Wikipedia funkcioniše. Kopiranje teksta je strogo zabranjeno, i tu nema rasprave. U svakom slučaju, ja se nadam da će neko nekada popuniti članak na odgovarajući način. Tu sam ako treba pomoći. --Haris (razgovor) 15:21, 28 juni 2020 (CEST)
Razumijem Vaše namjere da zaštite autorska prava, pošto imam dozvolu za postavljanje materijala od strane njegovog vlasnika, šta je potrebno dostaviti da bih mogla postaviti pomenute? Discipulus19 (razgovor) 21:55, 30 juni 2020 (CEST)

: To nisu ničije namjere, nego copyright! I enciklopedijski se članci ne pišu kopiranjem tekstova, koji per se nisu napisani stilom koji se očekuje od jedne enciklopedije!--AnToni(R) 22:30, 30 juni 2020 (CEST)

Poštovani, posebno sam zainteresiran za ovu temu. Nekad davno, dok je Wikipedia bila u povoju i gutala sve i svašta postavio sam osnovne informacije o pedesetak bošnjačkih pisaca (puno materijala sam dao poznaniku Hamdi Cami.) Obzirom da radim u srednjoj školi, s uvođenjem on line nastave otežalo je rad baš iz razloga što o bošnjačkoj književnosti ima malo i nepouzdanih podataka, dok sa ostalim književnostima (region i svijet) nemam problema. Sa grupom sadašnjih i bivših učenika napravio sam grupu da nešto uradimo jer raspolažem solidnim materijalom. Međutim, ne ide. Više od trideset godina radim u izdavaštvu i znam šta su autorska prava. Ne može biti nečije vlasništvo rečenica: Austro-Ugarska je 1908. izvršila aneksiju Bosne i Hercegovine iako će internet pretraživač naći u desetini tekstova koje je neko napisao. Nemam tajni, ne krijem identitet, imam najbolje namjere, znam koja vrsta sadržaja je javno dobro... Trebalo bi mi pomoći za početak i to je sve. Npr. moj prijatelj je sjajan portretist i ustupio mi je desetak uradaka bošnjačkih pisaca. Nismo pravili nikakav ugovor. Šta uraditi? Znači, registriran sam na Wikipediji i bilo kome dajem podatke o bilo čemu. Nadam se da ćete naći načina da pomognete jer mislim da nam je cilj isti. Svako dobro.Mirzet pbg (razgovor) 19:45, 29 januar 2021 (CET)

Naravno da nam je cilj isti i da ovaj članak treba "podebljati", ali Fondacija Wikimedia ima pravila kojih se treba držati. Ne misli se tu na jednu rečenicu; kad se dopiše onolika količina teksta odjednom, to automatski uključuje alarm na moguće kopiranje s nekog vanjskog sajta ili prepisivanje iz knjige. A BS Wiki ima relativno mali broj aktivnih korisnika, kao i administratora, koji imaju i svakodnevne obaveze nevezane za Wiki, pa jednostavno ne mogu stići pregledavati velike izmjene i prosijavati rečenicu po rečenicu da se vidi šta je tu kršenje autorskih prava, a šta nije. – KWiki (razgovor) 20:04, 29 januar 2021 (CET)

:Bez da ulazim u temu autorskih prava, i ponavljam gorenapisano, ova promjena je izbrisana jer stilski i tematski ne odgovara ni temi, ni enciklopediji, ni pravopisu: Primjer: Kakvu povezanost ova rečenica:"...Općepoznate činjece govore da da je Evropa u 17. stoljeću načinila radikalan zaokret u književnosti suprotstavljajući općeprihvaćenom shvatanju fikcije i osjećanja – racio, razum.  Uspostavljajući racio kao vrhovni kriterij uvest će cjelokupnu djelatnost, time i književnost,  u pokušaj da se na jednom mjestu akumuliraju nataložena civilizacijska iskustva, čime bi se načinila osnova za sva daljnja istraživanja i proučavanja..." ima sa alhamijado književnošću?--AnToni(R) 21:35, 29 januar 2021 (CET)

Bošnjačka književnost (prebačeno sa Čaršije)