Razgovor s korisnikom:Emir Kotromanić/Arhiva2

Vec druze vrijeme pratim rankiranje wikipedija po broju clanaka i primjetio sam da smo ovaj mjesec vec prestigli 3 druge Wiki a mozda cemo i cetvrtu (Latinski) do kraja mjeseca.  Takodjer pratim i rankiranje korisnika na tabelama. Mislim da ce te mozda i to zanimati.  Svakako mislim da bi trebalo razvijati teme o BiH i trebali bi da objavimo i nastojimo da ukljucimo sto vise institucija u BiH.  Pored univerziteta postoji i Bosnjacki Institut u Sarajevu za koje mislim da bi inace trebali biti zainteresovani da rade na buducem wikisource-u jer mislim da vec rade na digitalizaciji nekih spisa.
Ja licno sam namjeravao da doprinesem u skladu sa svojom ekpertizom u kategoriji arhitekture (specificno bosanske) ali mi u zadnje vrijeme paznju odvlace neke administrativne stvari kao sto je lokalizacija interfejsa na mediawiki.  Ako zelis pocni da razvijas strategiju a ja cu svakako doprinijeti kako se stvari budu razvijale.  Pozdrav --Dado 04:38, 15 septembar 2005 (CEST)

::Ja ću početi da osmišljavam plan, pa ću vas obaviještavati pravovremeno. Već sam stupio sa udruženjem bošnjačkih gimnazijalaca, da vidim da li postoji interesovanje. Mislim da su zainteresovani, a kada razvijemo plan, onda ćemo početi sa realizacijom.Emir Kotromanić 13:05, 15 septembar 2005 (CEST)

:Emire, molim te, ostavi te slike u velikom formatu kod gradova kako sam ih postavio, gdje ne pise nista puno ili tek recenica-dvije. Ja sam vec probao sa smanjivanjem slika, ali onda djeluje nekako i suvise prazno. Predlozio bih, da kad budemo imali vise teksta za Rijeku, Pristinu ili Bejrut npr., da svakako smanjimo slike. Ovako... Pozdrav--Mediteran 05:13, 17 septembar 2005 (CEST)

stvarno trebamo aktivirati javnost...onaj plan o 1000 članaka il' kako je već bio nije upalio. trebamo nakon što nakupimo 5000 da idemo na tv, ja sam npr. tako saznao za wiki, kada sam vidio na hrt-u emisiju o hr. wiki... al'o tom po tom --Harač 19:39, 31 oktobar 2005 (CET)

::Harač, ja sam slao poziv nekim medijima u BiH. Nisam siguran da li je to utjecalo na povećanje broja članaka, ali očigledno je da je broj korisnika i članaka dosta porastao. Mislim da trebamo konačno otvoriti disusiju na čaršiji, da se dogovorim o sadržaju poziva (mogu postirati kakve sam pozive ja slao), i o tome ko će koje područje pokriti. Emir Kotromanić 19:52, 31 oktobar 2005 (CET)

Evo ja ću ići sada na bh gaming forume da ih pokušam aktivirat da barem pišu o igrama i informatici, pa će možda bit šta...--Harač 20:09, 31 oktobar 2005 (CET)

Emire, možeš li da ukratko opišeš proces kojim uređuješ članke o općinama u BiH da i ostali mogu doprinijeti (djelomično ili više).  Možeš li nešto napisati na Wikipedia:Projekti o tome.  Pozdrav --Dado 04:38, 19 septembar 2005 (CEST)

Emire, nebih brisao clanke koji su pogresno pravopisno napisani vec ih samo preusmjerio na pravopisno ispravan naslov.  Razlog je sto ovo olaksava pretragu posto mnogi ljudi cesto ne napisu naslov u pretrazi po pravopisu.  Ovo sam i ja skontao tek nedavno jer sam do sad isto brisao pogresne naslove.  --Dado 01:02, 20 septembar 2005 (CEST)

:::Uredu.Emir Kotromanić 01:25, 20 septembar 2005 (CEST)
Emire, jos jednom nije potrebno da se brisu clanci kao Kotor Varos vec se samo preusmjere na korektnu verziju.  Iako nepravilni olaksavaju pretragu.  Malo ljudi iz prve napisu ime clanka ispravno narocito onima kojim tastatura nije uvijek podesena na bosanski jezik.  Pozdrav --Dado 19:57, 4 oktobar 2005 (CEST)  Inace kontam zelju za brisanjem, nekoliko puta sam i sam brisao clanke da ne promislim :)--Dado 19:58, 4 oktobar 2005 (CEST)

Pa cekaj - ja EmirA pozivam na diskusiju (poslao sam mu i poruku) ali on se ne odaziva. Molim za arbitrazu jer on vraca stvari kako on zeli a kako ne trebaju biti. Zove moje aktivnosti velikosrpskih bez da razumije da nisam niti velik niti Srbin. Molim te da vratis sve njegove promjene na ono kako sam ja to uradio. Sa njim zelim diskutirati, ali se ne odziva. nouanoua 23:36, 24 oktobar 2005 (CEST)

::Pokusaj sa porukom na njegovoj talk stanici. Kotromanić

::Poslao sam mu dvije posebne poruke i otvorio diskusiju na clanku Orasje. Sad cekam... nouanoua 23:48, 24 oktobar 2005 (CEST)

::: Nounoua. Evo moje objasnjenje.

:::* 1) Postoji clanak pod imenom Bosanski Novi.

:::* 2) Ti dolazis i brises clanak.

:::* 3) Tekst prebacujes na Novi Grad.

::: Odakle tebi za pravo da brises clanak bez konzultiranja ikoga? Interesantna stvar ovdje je da ti hoces da diskutujes ali pod uslovom da ti napravis svoje izmjene pa da mi onda diskutujemo. Ali ti si taj koji hoce da pravi izmjene a ne ja. Ti treba da obrazlosis svoje misljenje a ne ja. Sto se tice kantonalne bolnice ja sam samo vratio izmjene koje je napravio Emir Kotromanic. Ako je protivustavno ime Zupanija, i ako je standard na bosanskoj wikipediji kanton onda nemoze jedna drzavna institucija da nosi ime Zupanijska. Po tvom rezonovanju bi se Foca jos uvjek trebala zvati srbinje zbog toga sto je to prema nekome to pravilno. Ali nemoze tako!!! I na kraju, DA ja cu nastaviti vracati nazad na Bosanski Novi sve dok ti budes prebacivao na Novi grad. --EmirA 00:02, 25 oktobar 2005 (CEST)

::::Pa dobro, ja ne smatram tvoj odgovor prezrelim, to moram prvo da kazem. Dao sam obrazlozenje zasto treba da bude pod Novi Grad, a to je zato sto je to zvanicno ime, i ime koje je upotrebljava lokalno. Bosanski Novi se spominje samo od strane Izborne komisije koja ga stavlja iza Novog Grad (Novi Grad/Bosanski Novi). Nastavi brisati ako mislis da je to tvoj cilj ovdje. Nejse--kanicu se tog clanka.

::::: 1) "...pod Novi Grad, a to je zato sto je to zvanicno ime..."

:::::* Pa i Bosanski Novi je zvanicno ime i bilo je i ustanovljeno u imenu clanka koje si ti promjenio.

:::::: Netacno - Bosanski Novi je prijeratno zvanicno ime. RS je to promjenilo u Novi Grad. nouanoua 00:41, 25 oktobar 2005 (CEST)

::::: 2) "...i ime koje je upotrebljava lokalno..."

:::::* I Srbinje je sigurno ime koje se upotrebljava lokalno. Da slucajno neces i taj clanak da promjenis?

:::::: Ne, Ustavni sud je promjenio ime ovog grada u Foca. To nije bio slucaj sa Novim Gradom. Ustavni sud nije donio nikakvu odluku sto se tice tog naziva, jer ocito da nije bilo (dovoljno) sporno onima koji su pokrenuli parnicu. nouanoua 00:41, 25 oktobar 2005 (CEST)

::::: 3)  ...Svako ima pravo da pravi izmjene a i da se buni ako te izmjene nisu OK. Ti se nisi bunio. Ja se bunim....

:::::* Ha ha. Pa sta je vracanje clanka na prethodnu verziju nego bunjenje?

:::::: Nesto sasvim drugo. Moram navesti da si prilikom "vracanja clanka na prethodnu verziju" zanemario gramaticke isprave koje su dosle poslije moje verzije clanka. Bunjenje je ovo sto trenutno radis, znaci dajes meni i svima na znanje da nesto ne fercera i da se treba diskutirati. Brisanje je brisanje, odnosno vracanje vracanje. 00:41, 25 oktobar 2005 (CEST)

::::: Btw. Diskusiju mozemo nastaviti na clanku o Bosanskom Novom, da nepunimo bezveze stranicu korisnika koji nije umjesan u diskusiju. --EmirA 00:29, 25 oktobar 2005 (CEST)

::::U vezi Zupanijska/Kantonalna: ovaj clanak sam 95% sam napisao. Zupanijska je 100% zvanicno ime ove bolnice. Kakve veze ima stanard Wikipedije s time? Zvanicno treba ostaviti onako kako jeste jer Kantonalna bolnica Orasje apsolutno ne postoji. Kanton kao administrativni naziv je nesto potpuno drugo. Jos uvijek je to Posavki kanton, jos uvijek je to Kantonalna vlada itd. Ali ta bolnica je zvanicno "Zupanijska bolnica 'Orasje'". Odatle sam, vjeruj mi da znam.

::::U vezi pravljenja izmjena... pa zasto se ovo zove slobodna enciklopedija? Svako ima pravo da pravi izmjene a i da se buni ako te izmjene nisu OK. Ti se nisi bunio. Ja se bunim. Puno pozdrava! nouanoua 00:11, 25 oktobar 2005 (CEST)

:::::: Okej. Ja necu dirati vise dirati Orasje. Nek stoji tako ako se ostali koji su vracali ime slazu. --EmirA 00:29, 25 oktobar 2005 (CEST)

::::::: Hvala. EmirKotromanic je promjenio, ja sam vratio sa obrazlozenjem i on je to ostavio na miru. nouanoua 00:41, 25 oktobar 2005 (CEST)

::::::::Sto se tice bolnice, ja mislim da je nouanoua dao kvalitetno objasnjenje. Ja sam u pocetku promijenio naziv jer sam mislio da se radi kao i obicno o dvojnom imenu (na bosanskom i hrvatskom, kako je u drugim kantonima; hrvati i pored odluke o neustavnosti termina i dalje u svojim zvanicnim dokumentima pisu zupanija u nekim kantonima). S druge strane izgleda da je sada to cinjenicno stanje, a Bosnjaci su sami krivi sto se nisu izborili za ustavotvoran naziv bolnice. Zato mislim da treba ostati kako je Nouanoua naveo> Zupanijska bolnica...Nazalost. Sami smo krivi...Emir Kotromanić 00:36, 25 oktobar 2005 (CEST)

:::::::::Pa nema Bosnjaka tamo dovoljno da ih iko cuje kad se bune. :) A i ne bune se, jer im to niti otezava, niti olaksava zivot. Meni samom uopste ne smeta taj naziv, cak i da se naziv "kanton" promjeni u "zupanija" jer Hrvati to imaju zvati kako oni hoce, bas kao i Bosnjaci. Posavski kanton je vrlo liberalan i nacionalno NEnastrojen, tako da ove sitnice bas i ne diraju u srce. nouanoua 00:45, 25 oktobar 2005 (CEST)

:::::::::I moram jos dodati da apsolutno stojim iza mog prvotnog stava o Novom Gradu. Clanak treba da se nalazi na tom imenu, a da se Bosanski Novi preusmjeri na isti. RS je promjenila naziv u Novi Grad, a Ustavni sud ga nije vratio. Kad ga vrati, OK. Do tada, naziv je Novi Grad. nouanoua 00:51, 25 oktobar 2005 (CEST)

::Manje vise sam svjestan da su Bosnjaci gore u Posavini manjina, ali ipak meni kao Bosnjaku naziv zupanija itekako smeta, jer su Hrvati svjesno ubacili taj naziv nakon Vasingtonskog sporazuma, a izveden je iz srednjovjekovnih katolickih zupa, a oni se slomise da dokazu "svoje povijesno pravo na BiH" iako katolicke zupe nemaju veze sa hrvatima, to je anahrona teza prema svih relevantnim historicarima. Tako su u ratu u Gornjem Vakufu (dio koji su okupirali) dali ime Uskoplje, a nikada taj grad nije nosio ime Uskoplje, jer se to odnosi na zupu, a ne na grad koji je nastao 1444. godine. Ili Prozor u Ramu po istom principu. Kada razum zamijeni politika obojena nacionalnom ludoscu onda se od drzave pravi karikatura. Sta mislis da su Bosnjaci naprimjer umjesto kanton uveli ime sandzak ili pasaluk. Pa npr. umjesto Posavski kanton imas Posavski pasaluk :) Bilo bi smijesno, jel tako? Emir Kotromanić 00:55, 25 oktobar 2005 (CEST)

:::Pa Bosnjaci nisu od toga. A sad sta Hrvati hoce i sta traze, ne znam, to su bila ratna vremena. Samo znam da smo u Posavini slozni bili, izuzev nekoliko incidenata potpaljenih od strance hercegovackih Hrvata. Pogledaj zastavu kantona. Pa Bosnjaci su jedna sicusna manjina u tom kantonu, ali ipak zastava je izglasana, sa ljiljanima i sa zelenom bojom. Imam i ja jos svasta reci lose o Hrvatima, ali ne vidim svrhu. Ne vidim svrhu ni bosnjackim nacionalistima... ali to je moj osobni stav. EmirA me nazva velikosrbinom i vandalom (hrvatskim, vjerujem) pa valjda to govori dovoljno o mojim, je li, stavovima, kao pripadnika Bosnjacke nacije. nouanoua 01:03, 25 oktobar 2005 (CEST)

::Tanka je granica izmedju nacionalizma i patriotizma, zivio patriotizam. Bosnjaci su barem po tom pitanju sacuvali obraz i tako treba da nastave (uvijek ima losih izuzetaka), jer voliti domovinu je bitnije od voljenja nacije, kad volis domovinu volis svo saroliko kulturno naslijedje od bana kulina, preko kraljeva krscana i pasha muslimana do rahmetli alije i generala divjaka...a mi nosimo ime po domovini, a ne obrnuto kako je kod srba i hrvata. njihova domovina je dobila ime po njima samima. nazalost u ratu su nas napali i jedni i drugi, i to se treba pamtiti, ali ne ziviti u proslosti...Emir Kotromanić 01:12, 25 oktobar 2005 (CEST)

:::Nego, de ti meni reci koji je sad proces u vezi Novog Grada/Bosanskog Novog. Diskusija je krenula na samom clanku Bosanski Novi, ali ja u sustini nista novog nemam reci. Smatram da su cinjenice koje sam prilozio dovoljno za dalju akciju, pa sad biti lijevo ili desno, ne znam... Samo zelim saznat proces. Haj reci ako znas :) nouanoua 01:16, 25 oktobar 2005 (CEST)

:::Obavijestio sam Dadu, da napravi novi standard vezano za redirekt clanaka umjesto brisanja (tako da se prilikom pretrage ostave oba naziva), a i admin Asim se ukljucio i on je za B.Novi. Poenta je sto postoji i clanak Novi Grad (sarajevski) i 90% ljudi u BiH, kada se spomene Novi Grad misli na sarajevski novi grad. Kada bi se pravila sad razlika izmedju sarajevskog n. grada i bosanskog novog, u svakom slucaju bi se morala povezati oba naziva (bos. novi-novi grad) jer to je jedino sto pravi razliku. Ali vidjecemo sta ce ostali reci na diskusiji o samom clanku...Emir Kotromanić 01:24, 25 oktobar 2005 (CEST)

:::::Moze Novi Grad (Sarajevo) (odnosno Novi Grad, Sarajevo, kako se sad nalazi u sablonima) i Novi Grad-Bosanski Novi ili Novi Grad (Bosanski Novi), ili jos Novi Grad (RS)? Mislim da jedna od ovih opcija OK kompromis. Sam clanak o sarajevskom Novom Gradu ne postoji koliko sam ja mogao uociti. nouanoua 01:36, 25 oktobar 2005 (CEST)

::Novi Grad je vrlo zahtjevan clanak (zato ga i ostavljamo zadnjeg uz ostale sar. opcine), jer je to jedna od najmnogoljudnijih i najznacajnijih opcina u BiH, i sigurno ima vece pravo na ime nego Novi Grad (Bos. Novi) koji je nasilu pokrsten prema naredbi srpskih vlasti prije 10tak godina. Jos uvijek nemam ideju. Cekam Dadu da vidim sta ce napraviti za standarde, pa cemo diskusiju nastaviti... I trebalo bi diskusiju nastaviti na stranici Bos Novog, a ne na mojoj licnoj talk stranici :) Emir Kotromanić 01:42, 25 oktobar 2005 (CEST)01:42, 25 oktobar 2005 (CEST)
Emire.  Shvatam da se trebamo boriti sa vandalima ali mi se cini da zabranjivanje pristupa korisniku na sedmicu dana samo zato sto je napisao khonj umjesto konj mi se cini malo pretjerano.  Iako se radi o blesavom vandalizmu ne zasluzuje toliku kaznu.  Pogledaj Wikipedia:Vandalizam.  Mozda bi se trebali dogovoriti koji su kazneni poeni za svaku vrstu vandalizma. Cuvaj zivce :)--Dado 18:36, 21 septembar 2005 (CEST)

Emire, da li ja mogu promjeniti ime clanka? Kako to da uradim? Ako ne mozes li ti promjeniti ime clanka "Kresida" u "Kresida (mjesec)". Hvala unaprijed. --EmirA 10:34, 23 septembar 2005 (CEST)

Ideš na preusmjeri članak (pred stavki UREDI i HISTORIJA), te tamo dobijes izbor mijenjanja imena članka. Stari članak će biti samo preusmjeren na taj novi, čije ime ćeš ti odabrati. Puno pozdrava --Kal-El 10:43, 23 septembar 2005 (CEST)

Viki-rjecnik radi vec duze vrijeme (barem godinu dana).  Neznam ko ga je odpoceo ali mislim da je Asim jedini administrator (pogledaj listu korisnika u kojem on koristi svoj drugi alijas Live Forever).  Mislio sam ti predloziti da mozda prebacis pravilno-nepravilno clanak na viki-rjecnik te da pocnemo koristiti ovaj resurs.  Takodjer cekam i aktivaciju Wikizvora.  Mozes pripomoci ako se prijavis na Metawikiji i glasas.
Sto se tice mjenjanja statusa za Kal-El i Mediterana imao sam vec tu konverzaciju sa Asimom posto kao i ti ja nemam pristup interfejsu za mjenjanje statusa.  On bi to trebao srediti ali ga nema u zadnje vrijeme na Wikipediji.  Bilo bi dobro kad bi se uskoro nasli svi i rijesili ova neka pitanja.  Mozemo objaviti sastanak na Carsiji/Kahvani ovaj vikend (mozda postaviti i agendu za razgovor).  Pozdrav --Dado 01:05, 30 septembar 2005 (CEST)

Da, ja sam jedini upravnik na Wiki-rječniku. Međutim, ta stranica je postojala i prije nego što sam došao na wikipediju. Pretpostavljam da je nastala ili istovremeno kao wikipedia, ili malo nakon toga. Imao sam velike planove za to, ali na kraju sam skontao da moj sistem upravljanja nije bio po standardima ostalih wiki-rječnika. Mislim da treba, po pravilu, samo imati stranice za bosanske riječi, i onda strani prijevodi na toj stranici.. a još bi trebalo pisati nešto malo o toj riječi (da li je slavenskog, latinskog, turskog, njemačkog porijekla, itd.). Mislim da je to malo previše rada. Bilo bi fino imati Wiki-riječnik na bosanskom jeziku jer trenatno naša internet zajednica nema nešto tako, ali bilo bi vrlo teško da uspostavimo kvalitetan riječnik... pomislite na vandalizam i kako bi mnogi dobronamjerno preusmjeravali članke poput "općina" i "lako" na "opština" i "lahko". Mislim da je za sada važnije da radimo na kvalitetnoj wikipediji. Naša wikipedija sada ima 4.000+ članaka, što je izvanredno. Kad sam se ja prvi put prijavio, Hrvatske i Srpske wikipedije su imale dosta manje članaka a bile su već poznate. Trebamo nastavati.. naročito sa našim ciljevima za kraj ove godine. Mislim da bi se tek ozbiljno trebali baviti wiki-rječnikom u januaru.

Također: Dado je u pravu.. manje sam aktivan ovih dana. Imam vrlo puno stvari da radim za školu, tako da je maltene nemoguće imati vremena da kvalitetno pišem za wikipediju. Međutim, danas je članak o Husein-kapetanu Gradaščeviću postao odabrani članak engleske wikipedije. Trebali bi ga staviti na ovu wikipediju i napravit' prijevod. Asim Led 07:05, 30 septembar 2005 (CEST)
--Ado 14:50, 30 septembar 2005 (CEST) Hvala na brzoj reakciji.
Emire, mozes li glasati za oktobarski clanak za rubriku Mozda niste znali.  Ne bih da stavljam clanak po svom ceifu a valja ga gledati citav mjesec.  Pozdrav --Dado 23:22, 30 septembar 2005 (CEST)

Dobro ali moj kompjuter nema kvakica.
Jos nesto kako se pravi zastava kao sto si je ti napravio jer bi i ja rado se malo s tim bavio.

::Pa moraš instalirati softver, npr Windows XP koji ima kvačiće za srpski/hr/bos jezik. To ti je elementarno, jer na svakoj wikipediji će ti ukinuti članak ukoliko ne radiš prema pravilima jezika. A što se tiče crtanja to se radi u Potoshop alatu.Emir Kotromanić 02:43, 1 oktobar 2005 (CEST)

Ja ne jadikujem Emire, ja dajem iscrpne odgovore, i potkrepljujem ih činjenicama. Rekao si mi da se pridržavam načela rada i ja sam pokazao kako ih se ja itekako pridražavam, tih načela mislim. Razgovor tipa: ja drumom ti šumom ne vodi k jednom cilju. A da vi, ne znam tko ste to vi, mene ne bi trpjeli i davali popuste odoh ja i sam. Ostajte mi u zdravlju, ostavio sam vam nekoliko stotina modula u raznim projektima i rječnik francuskog jezika od sto tisuća riječi.
Ako sam vam zadavao muke, eto platio sam ulaznicu. A da ima pametnijeg posla istina je i hvala Bogu da to reče i podsjeti me. Ne zamjerite, ako sam nešto rekao nisam nikog ubio niti to pomislio. --Mitras 16:42, 1 oktobar 2005 (CEST)Mitras

Hvala. Provjerio sam, i ako tražis na www.google.com za "Husein Gradaščević" taj članak je prva stvar koja se pojavi. Mislim da to dobro prikazuje važnost wikipedije za nas.
Sljedeće ču napisati članak o Gazi Husrev-begu. Bit če malo manji, ali če biti istog kvaliteta. Uvod, životpis, doprinosi Sarajevu, ugled, izvori, također pogledajte, vanjski linkovi.. a još če biti dosta slika. Jedna samog Husrev-bega, a onda dosta mojih od džamije i vakufa.
Dalje u bućnosti bi htio da napišem o Mehmed-paši Sokoloviću i ostalim našim velikanima... jedini problem je što je trenutno članak o Sokoloviću velikosrpsko smeće. Znaš... "Mehmed-paša Sokolović was Serb Muslim, and brother of the Serbian patriarch. He was born to an orthodox family in Višegrad before being forcibly taken away by the Turkish occupier..."
U narednih nekoliko dana ču predložiti da članak o Huseinu Gradaščeviću bude na glavnoj stranici engleske wikipedije. Do tada trebao bi dodati opciju da se čuje kako se izgovara njegove ime na našem. Jadan od nas sa bosanske wiki če trebati snimiti kako sa kaže i onda uploadovati to na englesku wikipediju i postaviti to na članku. Ja bi to odmah uradio, ali nisam siguran da imam mogučnost da snimim zvuk na mom računaru.  Asim Led 21:19, 1 oktobar 2005 (CEST)

::Ja bih ti rado snimio izgovor međutim nemam ovdje mikrofon. Međutim mogu ti reći kako da snimiš zvuk ukoliko koristiš neki od Windows sistema. Postoji program u sklopu windowsa koji se zove: Sound Recorder. Nalazi se po sljedećoj putanji: Start->Programs->Accessories->Entertainment->Sound Recorder. Ostalo je vrlo jednostavno, imaš opcije record i to je to.

::Što se tiče članaka koje namjeravaš uraditi samo naprijed! Fighting with the Wisdom for Bosnian Kingdom :=) Emir Kotromanić 21:32, 1 oktobar 2005 (CEST)

Emire
Prebacio sam veci broj rijeci u arhivu Jezički standardi na bosanskoj Wikipediji/Septembar 2005 koji su potvrdjeni ili odbijeni.  Mozes li preuzeti rijeci i staviti ih u Pravilno-nepravilno clanak.  Takodjer ima jos rijeci o kojima treba raspraviti na Jezički standardi na bosanskoj Wikipediji  --Dado 17:03, 2 oktobar 2005 (CEST)

{{Standardi}}
Emire, mislim da bi mogli sablon pravopis uvezati sa sablonom za preuredjivanje jer mi izgledaju vrlo slicni.  Mada ih mozemo i odvojiti.  Ima smisla da ih odvojimo ako ce jedna osoba uglavnom biti odgovorna za pravopis a druga za preuredjivanje.  Sta mislis.
Takodjer, u principu terminologija sablona bi trebala biti jako specificna za odredjeni clanak u jednini tako kad se postavi da se zna da se odnosi na taj specifican clanak (kao “Ovaj clanak treba ....).  Pogledaj par primjera na Wikipedia:Spisak šablona.  --Dado 23:53, 7 oktobar 2005 (CEST)
Emire, kao sto vidis malo sam promijenio sablon Standardi da bude malo vise u duhu pravopisa.  Nadam se da si ok sa ovom promjenom--Dado 04:49, 28 oktobar 2005 (CEST)

Meni jos nije proradio interfejs za mjenjanje statusa.  Neznam da li je pitanje vremena ili sta li vec ali ako imas pristup obavi promjene za Kal-El i Mediterana.  Ko zna kad cemo opet svi imati pristup interfejsu.  Pozdrav --Dado 23:51, 13 oktobar 2005 (CEST)

Emire, nesto mi ona stara adresa vise ne radi. Ako mozes, posalji mi ponovo to pismo na BosRoker@gmail.com. Hvala unaprijed. Asim Led 02:33, 15 oktobar 2005 (CEST)

::Uredu.

Reci sta mislis o ovom clanku? Ima li nesto sto bi se trebalo promijeniti? Imam jos toga puno za pisati, mislim da cu ostaviti za sutra. Pozdrav.

::Članak je OK. Ali poenta je da se pridržavamo standarda koji važe za enciklopediju. Postoje mnoga pravila, i obično novim korisnicima treba određeni period vremena da ih nauče o samom radu na Wikipediji, što je i razumljivo. Za više informacija pogledaj Vrata zajednice, i posebno pravopisna pravila gdje su standardi za rad na Wikipediji. Naprimjer, u članku nije lijepo pisati velikim slovima neke nazive (rimske, latinske, ili bilo koje druge) i sl. osim ako to nije u skladu s pravopisom. Emir Kotromanić 21:36, 16 oktobar 2005 (CEST)

Emire
Ja jos nisam dobio interfejs za mjenjanje statusa a mislim da sam ga ranije imao.  Barem se onako maglovito sjecam jer ga nikad nisam koristio.  Stvar je da ni Asim nije mogao naci taj interfejs tako da su ocigledno nesto promjenili nedavno.  Svakako ako mozes podesi ga i za mene da smo eto ravnopravni :). Pozdrav --Dado 16:35, 18 oktobar 2005 (CEST)
Sad radi. Puno hvala. --Dado 16:17, 19 oktobar 2005 (CEST)

Objasnio sam EmirA djelimicno o ovom principu na Wikipedia:Kandidati za brisanje.  Mozda bi trebali imati napisano neko pravilo sto se ovog tice jer se oko ovog ocigledno cesto stvaraju zabune. --Dado 23:59, 24 oktobar 2005 (CEST)

Moja greska.  Mislio sam vratiti dodani sadrzaj od IP adrese ali nisam primjetio da si to vec uradio.  Pardon.--Dado 16:16, 29 oktobar 2005 (CEST)

Posjedujem. Ovo je bio simbol Bosne u srednjem vijeku kada je bila najmocnija drzava Balkana i s time i Bosnjana i ostaje to sve dok je Bosna nezavisna. Njihovi preci Bosnjaci ga 1992. godine opet preuzimaju i upotrebljavaju kao simbol u herojskoj odbrani protiv fasista pa i na grobovima sehida ima ovaj simbol te i danas SDA i vecina bosnjackih stranaka kao i Bosnjaci uopce ga upotrebljavaju to je vise nego samo popularni simbol. Ako neko napise da je sahovnica glavni hrvatski nije potrebna statistika da se to dokaze. Okej, Bosnjaci imaju i druge simbole sami spomen polumjeseca je dosta. I on je ogromno vazan ali mislim da je ljiljan vazniji. A vec sam rekao da tvoju zastavu smatram idealnom za Bosnjake jer kombinuje tradicionalnu bosnjacku zastavu i glavni simbol. Ako si bio na mojoj stranici to si vidio. Ali pisat samo popularni simbol odzvanja kao nesto samo u upotrebi ali moze i brzo nestat a ako je glavni e to je vec drugo. A cinjenice odozgo mislim da dokazuju da je glavni.

::Nisi shvatio pravilo neutralnosti. Ukoliko tog pravila nema onda se na članak stavlja POV tag i članak gubi kredibilitet. A upravo si to sam potvrdio: "I on je ogromno vazan ali mislim da je ljiljan vazniji." Dakle, mislis da je jedan simbol važniji od drugog, a na Wikipediji se piše činjenično, a ne što neko misli. Za tvoja lična mišljenja možeš upotrijebiti vlastitu stranicu. I ja mislim svašta nešto, ali poštujem pravila pisanja članaka. Dakle, to je jedan od najpopularnijih bošnjačkih simbola. Nekom ko je skloniji vjeri, mjesec i zvijezda će biti važniji, nego državni simbol, a nekom obrnuto.Emir Kotromanić 22:10, 29 oktobar 2005 (CEST)
Okej shvatio sam. Samo mislim "popularni" stvara neki utisak kao doslo proslo. Zato mislim da bi trebalo pisat nesto u stilu "zlatni ljiljan je jedan od najvaznijih simbola" jer mislim da je to cinjenica i imam masu cinjenica da to potvrdi a opet nenamce ga kao "glavnog" pa neko moze smatrat i neki drugi takvim. Zato mislim da sa "jedan od najvaznijih"(poricanje toga je i ko poricanje Bosnjak) bbolje zvuci nego popularni. Popularni moze bit i pjevac pa prodze... Mislim da razumijes na sta mislim.

:Drži se samo pravila, i sve će biti OK, na dobrobit naše Wikipedije. Pozdrav. Emir Kotromanić 22:24, 29 oktobar 2005 (CEST)
Drzacu se. Ali, ovo je slobodna wikipedija zar nesmijem se izjasnit. Evo gore sam se izjasnio pa hocel bit kake promjene i ako ne hocete li mi dati odgovor zasto?

Izvini nisam namjerno vratio ono što si ti ispravio. Zašto si izbriso rezultate prije PLBIH?
PS. Ja sam i 85....da ne bi mislio da je to neko drugi ispravio

::Vrati slobodno dio koji nedostaje, ja sam poništio izmjene isključivo radi nepoštivanja pravopisnih standarda.--Emir Kotromanić 19:03, 30 oktobar 2005 (CET)
Kako ću sad vratiti tabelu, kad je izbrisana :( I još jedno pitanje zašto mi je tabela bila na dnu stranice, a ne pod naslovom poslijeratne sezone...?

::Na svakoj stranici postoji link historija na vrhu pore linka uredi pod kojim se nalaze sve verzije članka koje su napisane određenog datuma. Kada klikneš na određenu verziju/datum, dobićeš stranicu u obliku kakva je tada napisana. Nakon toga prekopiraš dio koji ti nedostaje. Nisam siguran za tabelu šta se desilo, može bit da nisi stavio pod pravi naslov...Ako bude i dalje nejasnoća, pitaj...Emir Kotromanić 19:12, 30 oktobar 2005 (CET)

Zdravo Emire. Volio bi da posjetis moju stranicu i kazes sta mislis.

::Posjetio sam je. Želim ti sreću da je što bolje uređuješ na vlastito zadovoljstvo. Mogao si samo smanjiti zastavu jer ti uzima veći dio strane. Emir Kotromanić 19:22, 30 oktobar 2005 (CET)
Hvala. Probacu to sa zastavom.

Emire.  Svakako se slazem da trebamo imati neku vrstu teksta koji mozemo koristiti za dobrodoslicu novim korisnicima ali nebih da bas stavljam to u format sablona jer izgleda malo birokratski.  Puno je ljepse kad se nesto napise pa onda i potpise.  Treba se dati do znanja da smo ovdje svi zivi ljudi a ne automati.  Pocecu da pisem neki tekst u Radionici pa mozemo razmijeniti tekstove za pravljenje nekog zvanicnog koji bi svi onda mogli koristiti. --Dado 03:54, 31 oktobar 2005 (CET)
Emire.  Napisao sam nesto o ovome u mojoj radionici pa vidi i prepravi po potrebi.--Dado 18:51, 31 oktobar 2005 (CET)

Emire, papani opet upadaju na clanak o RS-u na engleskoj wiki.  Provjeri kad ulovis vremena.--Dado 20:11, 3 novembar 2005 (CET)

Emire, zapoceo sam clanak o Bosnjacima Kosova jer mislim da je potrebno vise saznat o njihovoj historiji, kulturi, vjeri...
Nemam drugih informacija od da ih je oko 25000 i zato nisam vise i pisao pa ako ti nesto vise znas ho´s pisat?
Nisam na svom kompjuteru pa ako mislis ko je? Sevdah

::U narednih dvije sedmice imam mnogo profesionalnih obaveze. Zbog toga cu biti mnogo manje na Wikipediji. Sto se tice Bosnjaka na Kosovu, i mene ta tema interesuje, ali nemam literaturu da bih mogao nesto vise napisati. Odavno namjeravam kupiti Malcolmovu knjigu Historija Kosova, u kojoj mozda postoje podaci i o Bosnjacima Kosova. U svakom slucaju dobro je da si zapoceo clanak, a mozda ce bas neki Bosnjak Kosova nesto napisati sto moze svima posluziti kao korisna informacija. Takodjer i Bosnjaci Makedonije mogu biti interesantna tema. Emir Kotromanić 13:04, 6 novembar 2005 (CET)

::: Malcolmova knjiga, Historija Kosova ne sadrzi nikakve vece informacije o Bosnjacima na kosovu. Na nekoliko mjesta se spominju Goranci + Bosnjacke izbjeglice u Pristini poslije anektiranja Bosne od strane Austro-Ugarske. Inace interesantna knjiga. Ja sam zapoceo obradjivati clanak Kosovo sa njom kao glavnom referencom. Pozdravi --EmirA 10:10, 14 novembar 2005 (CET)
Emire.  Mozda si primjetio ali clanak o RS na engleskoj wiki je pod zestokim napadom revizionista ili politickih idealista sa vec poznatom agendom.  Formulisao sam sedam cinjenicnih dijelova koji bi se morali navesti na tom clanku.  Mozes li pomoci da zajedno napisamo sadrzaj koji bi trebao biti postavljen na taj clanak (na slican nacin kao sto smo to uradili i sa Genocidom u Srebrenici).  Ovo su predlozene oblasti.  Dopuni po potrebi:
# Involvement of RS in Srebrenica genocide commited in its name as defined by ICTY and supporting organizations.
# Involvement of RS in the amount of war crimes commited in its name during the Bosnian War as seen from number of convicts at ICTY
# Involvement of RS in running of concentration/detention camps as they were reported by Human Rights Watch
# Involvement of RS in ethnic cleansing on its territory as it was reported by Human Rights Watch and proven by ICTY and numerous other agencies
# Involevement of RS in destruction of Bosnian-Herzegovinian heritage and culture on the teritory they currently occupy with facts collected by Anex 8 Commision for Protection of National Monuments of Bosnia and Herzegovina
# Dispute about the name, insignia and hymn of RS as the court case is filed with Bosnian Herzegovinian constitutional court and
# Existence of RS as it is disputed through the case filed at the International Criminal Court that accuses Serbia Monte Negro for aggression on Republic of  Bosnia and Herzegovina and de facto occupation through an illegal entity.
Kontaktirao sam i Asima a trebalo bi i jos koga ko je zainteresovan i sposoban za pisanje u engleskom govornom podrucju.  Pozdrav. --Dado 04:18, 7 novembar 2005 (CET)

Emire.  Pripremio sam grafiku za proslavu 5000-og clanka da na jedan dan promjeni glavni logo ove Wikipedije.  Pogledaj pa javi sta mislis.--Dado 06:25, 14 novembar 2005 (CET)
-- Izvinjavam se sto "upadam" u ovaj topic, ali kao graficki dizajner moram. Dado, prijedlog ti nije los, ali mislim da je kontrast izmedju plave i zute prejak, pa predlazem da on bude dosta blazi.
Ne morate ubaziti, ali evo mojih prijedloga, od kojih je jedan u "pink" boji. Znam, nije u bh. bojama, ali zar bas i mora? :) Pink je trenutno jedna od "chik" boja, pa bi mozda i mi mogli malo biti! :)
* http://img375.imageshack.us/img375/1358/wikipedialogobspink7za.png Pink verzija
* http://img491.imageshack.us/img491/4715/wikipedialogobsplava22ry.png Plavo-zuta verzija
* http://img491.imageshack.us/img491/9076/wikipedialogobsplava7er.png Plava verzija
Nidurhaf 10:04, 14 novembar 2005 (CET)

:::Fahro, savjetujem ti da svoj prijedlog izneseš Dadi s obzirom da se Dado ispraksirao u editovanju interfejsa, jer bi u svakom slučaju bilo dobro da mu pomogneš sa svojim znanjem grafičkog dizajna. Što se mene tiče trebalo bi voditi računa da na logu piše Wikipedia umjesto Wikipedija jer se radi o izvornoj engleskoj riječi koju smo usvojili u bosanski jezik u originalu. Emir Kotromanić 18:01, 14 novembar 2005 (CET)
kad smo već kod 5000 emire zamolio bih te da malo pogledaš kategoriju za brisanje i pobrišeš šta treba, tako kad dođemo do te neke kvote da nemamo te neke prazne članke i vandalizme itd. --Harač 19:42, 14 novembar 2005 (CET)

::Dado je obično po nekom difoltu zadužen za brisanje, kao što sam i ja malo više fokusiran na standard. Tako da će on sigurno to odraditi. Inače i ti si administrator, pa možeš da upotrijebiš "povlastice režima" :)Emir Kotromanić 20:34, 14 novembar 2005 (CET)

Meni je plavo-zuta verzija najbolja. Asim Led 21:30, 14 novembar 2005 (CET)
Emire, kontam sto govoris o nazivu Wikipedia I standardu ali nekeko to slovo j postoji kao specificno bosanski termin jer hrvati koriste Wikipedia srbi foneticki Vikipedija na cirilici dok bosanski nekako prirodno ostaje u sredini malo na jednu I malo na drugu stranu ali opet jedinstven.  Mislim da se moze jednostavno korigovati ali bih da ipak da to ostavimo kao jedinstven izuzetak. Inace kako si vec rekao mene je nekako kacilo da sam odgovoran za brisanje pa cu se pobrinuti oko toga.--Dado 23:07, 14 novembar 2005 (CET)

Mi svi znamo da naš jezik postoji i da je zaseban od hrvatskog i srpskog. Zato se ne bi trebali brinuti o tome da nam wikipedia "izgleda različita" od wikipedija naših susjeda nego da slijedimo naš pravopis i imamo kvalitetan sadržaj. - A.L.
p.s. sta mislis o mom dodatku na clanak o historiji RS-a u tvojoj radionici?

Emire primjetio sam da si takodjer zatražio Admin statu za Wikicitat. Meni su ga odobrili ali mi nisu dali status birokrate tako da nemogu da promjenim i tebi status.  Počeo sam prevoditi interfejs a ako si jos zainteresovan da se pridružiš i ako još želiš promjenu statusa  možda bi bilo dobro da ga zatražiš na .  Inače slike još nerade kako trebaju dok traje ovo prebacivanje na novi server.
Također možeš li vidjeti da li ti odgovara prijedlog za logo Wiki 5000.  Napravio sam par prijedloga u svojoj radionici a i Nidurhaf ima par prijedloga.  Javi šta misliš.  Još samo 20 članaka i 5000.  Pozdrav --Dado 02:17, 23 novembar 2005 (CET)
Emire.  Znam tacno na sta mislis u vezi vandalizma na engleskoj Wiki.  I sam pokusavam da to ispravljam I drago mi je sto nisam sam u tome. Administratori ne zele da se mjesaju jer tvrde da se radi o neslaganjem sa sadrzajem sto, da izvines na jeziku, je obicno sranje.  Covjek ocigledno sve radi iz ciste lose volje I dobro poznate agende.  Mene salju da pocnem arbitrazu ali ne samo da nisam upoznat sa procesom nego nemogu jos toliko vremena da gubim na tom imbecilu.
Nisam siguran sta je rjesenje osim da se kontaktiraju pojedini administratori koji ce se odazvati na tu stvar.  Joy je prije bio aktivan oko toga ali mislim da je u zadnje vrijeme jednostavno digao ruke.  Javi ako znas jos koga.
Sto se tice Wikizvora, ja tek povremeno postavljam poneke fraze.  Dobra je ideja da se vade izjave iz interview-a.  Mozda ne citav interview vec samo najjace izjave.  Neznam je si li vidio sta je Holbrooke nedavno izjavio.  Ja nisam mogao vjerovati.  Pozdrav.  --Dado 16:00, 23 novembar 2005 (CET)

Zahvaljujem na dobrodoslici. Vec duze vreme sam upisan na ovoj Vikipediji kao posmatrac i nekoliko puta sam vracao sadrzaje posle vandala. Imam vec iskustva kao administrator na drugim Vikipedijama, tako da se zalazem da projekad Vikipedije na svim jezicima podjednako dobro uspeva i u dobrom ambijentu. Nadam se da vas moje prisustvo nece uznemiriti i da cemo se lepo druziti. Gorann Andjelkovic 12:04, 1 decembar 2005 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Emir Kotromanić/Arhiva2


Razgovor:Adil Zulfikarpašić

Pitanje, Da li je Zulfikarpasic dodao svom imenu pridjev beg tj da li je zvanicno promjenio svoje ime ili je to nesto sto sto se dodaje njegovom imenu (iz kojeg god razloga).  Koliko sam upoznat beg titule su ukinute jos u 19-om vijeku (sto na primjer nije slucaj sa efendija, hadzija, doktor ili gospodin).--Dado 17:57, 3 decembar 2005 (CET)

::Nisam siguran. Ali mediji najčešće navode Adil-beg, kao što je bilo i u slučaju Safvet-beg Bašagića. Ko zna, možda su tokom školovanja u inostranstvu obojica imala pravo na upotrebu begovske titule...--Emir Kotromanić 18:00, 3 decembar 2005 (CET)
Povodom prefiksa beg ili sufiksa agić kod muslimana bosanskog govornog područja potrebno bi bilo imati u vidu dva bitna historijska momenta, ranog i kasnog porijekla titule sadržane u imenu (rodu). Tokom razdoblja očigledne propasti Osmanske carevine (cijelo devetnaesto stoljeće) i konačnog povlačenja "muslimanskih gospodara i velikodostojnika, kako bosanske, tako i carigradske provinijencije" iz Bosne, po bosanskim ćaršijama među obezvlašćenim muslimanskim svijetom zavladala je nasušna potreba za međusobnim titulisanjem, to jeste provizornim uzdizanjem ostavljenog, zaboravljenog i na milost i nemilost dojučerašnjim potčinjenim kaurima prepuštenog muslimanskog, i dalje večinskog dijela pučanstva. U nekim literarnim djelima iz istog razdoblja je mjestimično zapisano kako su se, posebno u dijelu novopazarskog okruga (Sandžak) i Onogošta (Nikšić), te Plava i Gusinja i najprosječniji mještani po selima i gradovima dozivali i pozdravljali tako što su jedni drugima u imenu ili prezimenu umetali nigdje utemeljene (svjetovne i vjerske) titule aga, paša, begova, kajmakama, spahija, ajana, derviša, hafiza, muderiza, kadija, hadžija....Uostalom, posebno je upadljivo pristrasno, da ne kažem snishodljivo, pa na momente i podaničkim mentalitetom nabijeno pisanje bosanskih vikipedijskih članaka koji su posvečeni poznatim nacionalnim ličnostima, u kojima se na žalost brkaju izvorne zemaljske, etničke, nacionalne sa proizvoljnim vjerskim,
nametnutim i izmišljenim pripadnostima pojedinaca. Ne razumjem zašto nigdje nema ni traga nekom kritičkom pogledu, nekoj sivoj crti u biografiji ovog, sasvim običnog bosanskog muslimana. Pa valjda bi Vikipedija trebala svaki put da nam ostavi, između ostalih autobiografskih podataka osobnog opisa i poruku o stvarnom karakteru ličnosti o kojoj je riječ. Adil uporno nastoji da svojim bahatim i stihijskim investiranjem uglavnom materijalnih dobara u noviju bosansku historiju, zametne stvarni trag "porijekla svega što je Bosni i bosanskoim čovjeku namijenjeno u emigrantskim krugovima koji su formirali njegovu ličnost i odredili mu zadatak". Adilovo bošnjaštvo je kudikamo muslimanskije, (što znači antibosansko) od onoga koje je naučno propovijedala klika zagrebačkih muslimana, a koja je 70-tih u ime S-H režima utemeljila, u ukupnoj historiji Evrope najtragičniju muslimansku naciju u Bosni - muslimane sa velikim početnim slovom "M". Jeste li se ikada upitali, dublje rezmišljajući, šta zaista znači naslov knjige "Bošnjak - Adil Zulfikarpašić" i u čije ime, gdje, kada i od koga je napisana? Da je Adil osnovao, naprimjer Bosansku Nacionalnu Stranku, stekao bi vječno mjesto u bosanskoj historiji, ovako, samo je jedan velikan među bezbroj njemu srodnih i kao i on vječno sumnjivih.
I odgovor na pitanje je ..............
U najmanju ruku ovaj clanak je zasluzio sablon osporene neutralnosti. --Dado 05:00, 2 januar 2006 (CET)
Nikada nisam bio neutralan - smatram "neopredjeljene", a upućene aktere u ukupnoj historiji čovječanstva opasnim prevrtljivcima i glavnim krivcima za sve promašaje, čitaj kataklizme, na čovjekovom putu ka humanom uređenju njegovog jedinog mogučeg svijeta - države u kojoj proboravi vlastiti vijek.
Dado i ostali... Odustao sam od izravnog učešća u pisanju viki-članaka iz više, vama administratorima nevažnih razloga, ali se pripremem na konačno puštanje mojih spisa i zapisa putem vlastite internet stranice koja je u pripremi. Između ostalih radova i do danas u Bosni uglavnom nepoznatih historijskih tema biće predstavljen i prvi projekat BOSANSKE POLITIČKE ENCIKLOPEDIJE.... Agić Nurija-Uppsala/S
Gospodine Agicu,
Zahvaljujem se na vasim komentarima.  Ja sam postavio generalno pitanje svima da daju svoje misljenje o tome da li je ispravno da ovaj clanak u svom nazivu privezuje rijec "beg" uz licno ime posto iako nisam sasvim upucen u tu temu imam sumnje da li je to ispravno ili ne.  Postavio sam pitanje jer mislim da je malo neobicno da se srecemo sa takvim prilogom u 21. vijeku mada neosporavam da je sasvim moguce.

Nisam siguran sta ste htjeli da kazete niti mi je sasvim jasno zasto ne zelite da pisete viki-clanke mada ipak pisete komentare o tome kako ne zelite da pisete clanke.  Neznam zasto ste donijeli tu odluku i nezelim da nagadjam ali ako vam mozemo pomoci u vezi toga slobodno nam se obratite.

Zelim vam puno uspjeha u vasem projektu.--Dado 23:20, 3 januar 2006 (CET)

Tacno je da koristenje titule beg uz ime danas nije uobicajno ni svakodnevno. Kao sto je i cinjenica da je 21 stoljeće naprednije (ili bi trebalo biti naprednije) u demokratskom smislu. Tako da ako se neko ipak odluci da uz svoje ime stavi naziv kakav zeli ili da promjeni i svoje ime to ne bi trebalo da predstavlja problem. Dolaskom Austro-Ugarske titule beg, aga i pasa su ukinute, ali kao i sve sto se ukida ne ukida se odjednom, niti preko noci. U govoru i tradiciji bosanskih muslimana je ostala i dalje ta rijec beg, aga ili pasa, pa su cak u nekim slucajevima i dio prezimena. Meni nije jasno da moze pretstavljati problem ako gosp. Adil doda naziv beg pored svog imena, kada nam je normalno da citamo, slusamo i gledamo imena drugih ljudi koji u svom imenu imaju plemicku titulu. Pa cete cesto ptocitati von, kao dio imena ali je plemicka titula. I nju naravno razumijete kao dio imena i ne "para" vam usi, ali kada se to dogodi ovdje u BiH u Sarajevu, onda je to vec problem. Ne znam cega vas je strah, cega se vi ustvari bojite, da ce se vratiti vrijeme Osmanskog carstva, da ce se vratiti vrijeme begova i kmetova. Kakav je to strah? Ako se icega trebamo bojati iz svoje proslosti onda su to sigurno klanja i pokolji koji se ponavljaju kroz historiju i obiljezila su karaj 20-og stoljeca. I ako je Adil-beg odlucio da se tako zove to je njegovo ljudsko individualno pravo, pravo na to da ima ime koje zeli, i to pravo mu niko ne moze osporiti, jer je prije svega nasljedno, kao sto je i titula grof nasljedna pa niko u Njemackoj ne vodi diskusije o tome. Adil-beg Zulfikarpasic, je za razliku od svih begova u BiH potvrdio svoj naziv, svojim iskustvom i radom. Ne znam zasto to nekom smeta ili mozda jos bolje pitanje, koga to ugrozava?
Almira
Dame i gospodo
Smatram da je sasvim u redu da clanak nosi ime Adil-beg Zulfikarpasic iz razloga sto svi mi znamo da je navedeni podrijetlom iz begovske porodice, t.j. da ima pravo na tu titulu.
Razlog vise je to sto se i na zapadu potomci velikasa oslovljavaju s ranijim titulama, a i na srpskoj wikipediji sam procitao kako princa Aleksandra Karadjordjevica oslovljavaju sa Nj.K.V. Aleksandar Karadjordjevic iako je kraljevstvo ukinuto prije 63 godine.
Svesrdno podrzavam naziv, jer bi smo na taj nacin prenijeli vijest onima koji citaju o tome da i Bosna i Hercegovina, pogotovo Bosnjacki narod imaju plemstvo, sto je apsolutno tocno. Mislim da skrivanje ove cinjenice iz razloga sto moze biti uvredljivo drugim narodima ili moze izgledati isuvise orijentalno zapadnjacima nije razlog da Adil-bega Zulfikarpasica ne oslovimo pravim imenom.
S postovanjem.
Emir Skrijelj-Skoplje
Fakat, ja upitam da li je ispravno ili nije a dobijem nazad čitavu filozofiju Bosanske historije :).  Ako ćemo se mjeriti po tome ko je iz begovske familijem i ko zaslužuje da mu se privezuje taj atribut onda se i sam po porijeklu mogu svrstati u tu klasifikaciju mada ne osjećam potrebu da to u datom vremenu stavljam na čelo kako neki čine.  Mada hvala bogu pa živimo u slobodnom društvu gdje ako ja hoću sebi naditi ime Aga Khan mogu to učiniti da me niko ne pita za zdravlje pa samim tim ako je gosp. Zulfikarpašić sebi promijenio ili potvrdio ime u Adil-beg Zulfikarpašić niko nema šta da se buni.  Samim tim  (nakon duže pauze) mislim da je ovaj slučaj riješen. --Dado 02:55, 29 juni 2006 (CEST)

Ima li neki ljepši izraz za neslaganje?--AnToni(R) 15:14, 30 decembar 2019 (CET)

Zavisi od jačine konflikta. Ako je manji, "nakon nesuglasica s". Ako je već, "nakon sukoba s ABC u vezi si DEF" / "nakon ideoloških sukoba". – Srdjan m (razgovor) 17:51, 30 decembar 2019 (CET)


Razgovor:Matej Ninoslav

Vidjeti  clanak na engleskoj wikipediji. Kao i ,  i . Ban 23:03, 3 decembar 2005 (CET)

Tekst povelje u ovom članku uopšte ne odgovara stvarnom tekstu povelje:
http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sr/9/97/Matej_ninoslav.JPG

Treba po uzoru na druge Wiki izbaciti ovo "ban" iz imena članka. Naredio mi NJ.K.V. da predložim ako ko uspita. --Munja (?) 10:02, 9 juli 2015 (CEST)


Razgovor:Splitski festival

== Prilog uz Bibliografiju ==
Uvodna napomena autora teksta: Bibliografirati temu, koju poznaješ i pratiš cijeli svoj život, pokazalo se na ovome mjestu ne lakim zadatkom. Tim prije što su se na stranicama bosanske Wikipedije u zadnje vrijeme pojavili pojedinci, koji tvrde, kako je ovaj tekst ili njegovi dijelovi, rezultat njihovog rada, što ja kao visokokvalificirani istraživač upravo na području savremene (kulturne) historije Jugoistočne Evrope decidirano odbacujem. Bibliografska lista (mada o takvoj u ovom slučaju ne možemo govoriti, jer još nema "stručnih" knjiga koje obrađuju isključivo i samo ovu temu) sastoji se uglavnom od tonskog, slikovnog i pisanog materijala, koji se po shvatanju savremene historiografije svrstava među HISTORIJSKE IZVORE.

Molim da ucestvujete u razgovoru o spornosti autorksih prava na  --Dado 18:06, 4 decembar 2005 (CET)
Ovo je kao u Kafke! Napisete vlastiti clanak, sjedite nad njim tri-cetiri sata, kopate po vlastitim arhivama i kolekcijama ploca, rovite po novinskim clancima iz 1970ih godina i pretrazujete internet za festivalskim nagradama, da bi vas kojekakav "kolega"-novinar nekolegijalno optuzio da kopirate njegov tekst! Gospodin Pelajic, inace autor nikad objavljene knjige o Splitskom festivalu, jedno je vrijeme objavljivao (po godinama!, ne po periodima kao kod mene!, i ne "vertikalno" kao ja, nego "horizontalno") tekstove o istoj zabavnomuzickoj smotri, koja je bila dostupna svim citateljima Slobodne Dalmacije i Splitskog festivalskog biltena. Tekstovi (a zapravo vise eseji, no novinarski clanci) pisani su dijelom u prvom licu jednine i bile su autorov subjektivan dozivljaj festivala, koji su tek dijelom prikazivali dogadjanja iza i na pozornici.
Moj tekst o Splitskom festivalu, objavljen na bosanskoj Wikipediji, koji bi uskoro trebao izaci i u Albumu jugoslovenske pop-kulture, pod mojim pravim imenom, postuje APSOLUTNO SVA AUTORSKA PRAVA I INTERNACIONALNE STANDARDE! Sto ce reci: niti jedna recenica nije prepisana, niti iskopirana iz drugih izvora, nego je nastala kao plod visegodisnjeg istrazivanja festivalskih zbivanja kod nas i poznavanja svega sto se desavalo na Prokurativi. Za godine koje kao mlad covjek nisam mogao licno da dozivim, svakako sam konzultirao snimke, novinske clanke, priloge i ostale pisane, tonske i slikovne tragove, no iskljucivo kao historijske izvore - ne kao materijal za prepisivanje, da bih se na kraju potpisao vlastitim imenom, i time stekao neku pseudoslavu ili nekakvo materijalno bogatstvo. Tâ to mi na nasoj Wikipediji ni ne pada na pamet! Na ovom mjestu garantiram da je tekst autenticno moj, nastao vlastorucno, baziran (izmedju ostalog i) na nekim podacima gosp. Pelaica, ali ne samo! Tâ gosp. Pelaic nije jedini koji je nesto pisao o "Splitu" ili jedini koji ima koncesiju da pise o ovoj inace da ga podsjetim javnoj priredbi.
Po mome licnom misljenju, a i poznavajuci veoma nesigurnu i labilnu licnost gospodina Pelaica, kojeg zbog njegove mediteranske emotivnosti ipak veoma cijenim, ovdje se radi o pukom strahu, da neko umjesto njega prije ne objavi knjigu o Splitskom festivalu, koju on vec navodno ima u svojoj spisateljskoj ladici. To mi nije namjera, nego cak naprotiv: bicu prvi koji ce na Pjaci u Splitu s velikim odusevljenjem kupiti Pelaicevu tako dugo ocekivanu knjigu. S druge pak strane (mada sam protivnik dijeljenja po tim savovima) ovdje se radi o klasicnom balkanskom jalu, slicnom onome kad su Hrvati pokusali Tanovicev oskarovski uspjeh prodati kao iskljucivo svoj. Ako sam JA kao drzavljanin Bosne i Hercegovine napisao tekst o jednom dalmatinskom festivalu, to ne znaci da ga otudjujem ili kidam iz njegovog maticnog kulturnog prostora, nego mu jednako kao i drugim slicnim smotrama (Olimpjske igre, Mediteranske igre, Eurosong, Festival Sanremo) pronalazim mjesto u domacem, bosanskom kulturnom i medijskom prostoru, s obzirom da se radi o kulturnim odrednicama, koje su jednako tako definisale i bosanski nacionalno-kulturni prostor i povezale ga sa slicnim narodima i civilizacijskim tekovinama na prostoru Europe i Mediterana.
P.S. Tekst cu poslati gospodinu Pelaicu, a postavit cu ga i na Carsiji, da se vid stvarno malo (mada se zna) kakve su nam komsije iliti susjedi.--Mediteran 18:49, 4 decembar 2005 (CET)
Htio bih samo da podsjetim uz gore naveden prilog o Bibliografiji da korisnici imaju u vidu da je ovaj članak kao i svaki članak na ovoj Wikipediji slobodan te da će (vjerovatno) biti mjenjan.  Iako je početni autor teksta puno doprinijeo na pisanju ovog članka nemože se smatrati da postoji samo jedan autor ili jedan vlasnik članka naročito ako se kao i u ovom slučaju radi o sadržaju u javnoj domeni.  --Dado 05:21, 7 decembar 2005 (CET)

Mediteran, da li mozes navesti izvore za ovaj clanak.  Navedi internet stranice sa kojih je koristen materijal pri pisanju ovog clanka. Mislim da ce biti potrebno napisati rubriku o Bibliografiji.  --Dado 03:03, 5 decembar 2005 (CET)

::Mediteran, ovo je izuzetno hitno i bitno. Navedi reference na članku, jer smo dobili novi email od administratora s hr Wikipedije u kojem objašnjava neke stvari.--Emir Kotromanić 21:03, 5 decembar 2005 (CET)

::Pozivam da GP prezentira ovdje dokaze o autorstvu, da nas uputi na bilo kakve reference, jer do sada apsolutno nije pokazao niti jedan izvor. U suprotnom ćemo skloniti tag o autorskim pravima. --Emir Kotromanić 21:03, 5 decembar 2005 (CET)

Clanak o Splitskom Festivalu je zaista odlican. Pun iscrpnih informacija o svemu sto se dogadjalo i sto se dogadja na tom festivalu. Svaka cast, cheers!24.86.110.10 08:09, 1 septembar 2007 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Buzadzic

Dobrodošli na Wikipediju na bosanskom jeziku!
Do sada ste se možda već upoznali sa konceptom rada ovog projekta, a ako niste, posjetite Vrata zajednice gdje možete naći dosta korisnih informacija.
Svaki početak zahtijeva malo navikavanja pa Vam savjetujemo da aktivno komunicirate sa ostalim korisnicima.  Na taj način lakše ćete se navići na principe i standarde rada na ovoj Wikipediji i lakše ćete naći svoje mjesto u zajednici.
Opća pitanja možete postaviti na Čaršiji ili možete direktno diskutovati sa ostalim korisnicima na njihovim stranicama za diskusiju.
Također vrlo korisna stranica je Nedavne izmjene gdje možete pratiti trenutne aktivnosti i izmjene na ovoj Wikipediji.
Još jednom dobrodošli i puno uspjeha u radu. --Dado 19:55, 4 decembar 2005 (CET)

Zamolio bih te da prestanes mjenjati rijeci u clancima. Ostrvo i otok su sinonimi u bosanskom jeziku i ne postoji potreba da izabacujes ostrvo iz clanaka koji su drugi napisali. U svojim clancima naravno mozes koristiti rijec otok. Isto vazi za stoljece i vijek i ostale rijeci koje izbacujes. Vijek je takodjer standard bosanske wikipedije za clanke. Pozdravi --EmirA 10:35, 3 april 2006 (CEST)


Razgovor:Drugi svjetski rat

Šta mislite da poslije Rata u Bosni i Hercegovini ovo bude nova saradnja mjeseca, ili da ovako po malo dodajemo jer se može napraviti solidan članak. --mhare 20:20, 4 decembar 2005 (CET)
Mislim da je Rat u Bosni i Hercegovini jedan glomazan projekat koji ce trajati vise mjeseci.  Svakako da mozemo uzeti ovaj clanak kao saradnju mjeseca kad zavrsimo sa Ratom u BiH.  U medjuvremenu mozemo ga povremeno dopunjavati. Dodaj ga na listu Wikipedia:Saradnja mjeseca --Dado 20:25, 4 decembar 2005 (CET)
Ma dobro, prioritet ima Rat u Bosni i Hercegovini, svakako. Možemo ga polako nadopunjavati, slažem se, vidjeću ako mognem biti od koristi na Rat u Bosni i Hercegovini, imam neku knjigu, ali većina je vezana za ratna dejstva u i oko Visokog. --mhare 20:30, 4 decembar 2005 (CET)
Ne znam ko je preusmjerio "Drugi svjetski rat" na "Drugi Svjetski Rat" ali je to velika greska. Molim moderatore da naprave obrnuto preusmjeravanje, jer tacno je pisati "Drugi svjetski rat".
Molio bih da se ne preusmjeravaju clanci "tek tako". Budite 100% sigurni prije nego tako nesto uradite!!! Nidurhaf 09:11, 18 decembar 2005 (CET)

::Preusmjereno. --Emir Kotromanić 10:54, 18 decembar 2005 (CET)

Treba hronologija, puno stvari se neslaže. Prepraviću uskoro čim budem imao malo više vremena. Moli bi nekog ako ima vremena da u mojim prepravkama pregleda pravopis. Hvala--Seha 19:12, 12 juni 2008 (CEST)

Drugi svjetski rat je trebao da bude saradnja mjeseca (ne znam kojeg), ali niko da nas aktivira da sarađujemo :) --Smooth O 20:13, 12 juni 2008 (CEST)

:zadnja izmjena 2005, koji god mjesec da je bio taj je već davno prošo--Seha 20:15, 12 juni 2008 (CEST)

::Zadnja izmjena je 10. maj 2008, a prijedlog za saradnju je bio u martu, valjda za april, a evo sad juni :)--Smooth O 20:18, 12 juni 2008 (CEST)

:::de dok se oni skupe i ispredlažu da mi popravimo, ako im nevalja mogu uvijek vratiti. pošto si bolji u pravopisu molimte pregledaj. pozdrav--Seha 20:31, 12 juni 2008 (CEST)ps:zadnja prepravka članka je 2006 ostalo samo razgovor i predlozi.


Razgovor:Afrika

Mapa je preeeogromna.... Ima li sanse smanjiti je?
Smanjeno.  Pogledaj kod za ubuduce --Dado 01:30, 6 decembar 2005 (CET)

Ovo je isto tako jako posjećen članak, ali zasad loše izgleda. Ja ću probati preurediti i referencirati ovo što je već napisano, a ako ko bude htio dopuniti... Haris (razgovor) 09:38, 11 mart 2020 (CET)


Razgovor:Sarajevo

Molim odgovorno lice da ispravi link na stranici Sarajevo za "Sarajevo Najopjevani Grad" ispravni link se nalazi na: http://www.zendurl.com/s/sarajevo/ adresi! Postovanje i hvala!

Madrid is a sister city of Sarajevo. Deivid, from the spanish wikipedia.

: Thanks Deivid. I've just noticed it on official homepage (). Regards --EmirA 09:52, 30 juli 2008 (CEST)

Jel autobuskih ili autobusnih linija?!? :-)--Seha 22:48, 29 juli 2008 (CEST)

Autobuske valjda. :) --Smooth O 22:51, 29 juli 2008 (CEST)

:Po meni autobusne linije :-P--Seha 22:53, 29 juli 2008 (CEST)

::Autobuske su stanice, pa su i linije :) --Smooth O 22:56, 29 juli 2008 (CEST)

::: sufiks -ni za pridjeve od imenica koje oznacavaju nezivo, a -ski i od drugih osnova. Sad je pitanje stila i ko se bolje sjeca svoje profesorice jezika Toni 23:05, 29 juli 2008 (CEST) (:-)))

:::: Barem je u Sarajevu autobuska stanica :), ali ne ozbiljno, kad čujem autobusna pomislim odmah na hrvatske "autobusne postaje", a stanice nekako vežem za autobuske. --Smooth O 23:08, 29 juli 2008 (CEST)

:::A meni kad čujem autobuska kao da propuše kroz uši. Al upravu si u hrvatskoj je autobusni kolodvor, -na postaja... Al ono autooobuska stanica... neznam. Ode ja avione :-)--Seha 23:12, 29 juli 2008 (CEST)

::::Pitaćemo Amsala da li je ovaj razgovor u skladu sa novim pravilima, ako nije nek briše. :) --Smooth O 23:16, 29 juli 2008 (CEST)

: Ne trebate brisati ovu diskusiju posto je o clanku. Autobusna stanica je uobicajeno u bosanskoj krajini. Svijedno je koji koristite. Ako govorite o bas toj autobuskoj stanici (ono na sta bih englezi postavili "the") onda je pravilnije autobuska posto je tako ime stanice u sarajevu. U svakom slucaju bilo sta odluciti pravilno je :) Pozdravi --EmirA 23:41, 29 juli 2008 (CEST)

Ja bih počeo sa pitanjem, da li je moguče ostaviti pojedine članke na zaštičenoj stranici-tekstu otvorene za uredjivanje ?
Naprimjer, ja bih želio da dodam neke osobe u članak "Sinovi i kčeri Sarajeva", pa recimo svoje naselje (Višnjik, naselje koje je prilično značajno za naš grad) itd. Poenta je da nisu svi djelovi zaštičenog teksta podložni zloupotrebi, naprosto zbog prirode njihovog sadržaja.
77.78.209.67 04:34, 3 mart 2009 (CET)

:Prijedloge za dodavanje teksta i podataka na zaštićene stranice možete postaviti na ovu stranicu za razgovor. Hvala--CER@ 07:34, 3 mart 2009 (CET)
U clanku 'kultura' receno je da je Vladimir Prelog dobio Novelovu nagradu za fiziku. Pa prema tome molim da se pogresni navod ispravi, jer je dobio Nobelovu nagradu za hemiju (stehiometrija organskih molekula i reakcija). I izvinjavam se sto nema kvakica, novi je racunar, pa ne mogu promijeniti jezik pisanja :D

Ispravljeno, zahvaljujem--CER@ (ask) 11:11, 22 mart 2010 (CET)

Koliko sam ja upućen u Ustav BiH, Sarajevo je glavni grad i i FBiH i RS-a, te, na kraju, i Bosne i Hercegovine.. De facto je Banja Luka glavni grad RS-a.. Opet kažem, možda griješim.. --Kal-El 11:45, 30 mart 2010 (CEST)

u članku Republika Srpska stoji da je de iure glavni grad. Pa bi mogli upravo tako navesti.--CER@ (ask) 12:57, 30 mart 2010 (CEST)

Prosječna nadmorska visina grada je oko 511 m (područje Bjelava)ali na području Ilidže je oko 498 metara nadmorske visine.Sarajevo okružuju olimpijske ljepotice koje prelaze 2000 metara nadmorske visine:Bjelašnica (2067m),Jahorina (1916),Igman,Trebević(1629m).Klima u Sarajevu je pretplaninska umjerenokontinentalna međutim uz dolinu rijeke Bosne ipak utječe umjernokontinentalna klima sa sjevera.Prosječna količina oborina je mala i krećese između 899-931mm.Najveća je u junu i iznosi 92 l/m2 (glavni maksimum padavina), te u oktobru 91 l/m2 (sekundarni maksimum). Najmanje padavina ima februar 64 l/m2 i januar 66 l/m2. Glavni maksimum padavina u junu je rezultat pojačane ciklonske aktivnosti iznad naše zemlje, a sekundarni jačeg maritimnog uticaja. U godišnjoj količini padavina znatnog učešća imaju padavine od snijega. Prvi dan sa snijegom je 4. novembar, a posljednji 23. april. Prvo formiranje snježnog pokrivača u prosjeku se javlja 18. novembra, a zadnji dan je 6. april. Trajanje perioda kada se javljaju snježne padavine iznosi 170 dana, a snježnog pokrivača 139 dana. Iz godišnje raspodjele padavina proizilazi da Sarajevo ima kontinentalni pluviometrijski režim, ali modifikovan maritimnim uticajem.Po oblačnosti Sarajevo spada u umjereno do potpuno oblačne gradove.Najvedriji mjesec je kolovoz.Najniža temperatura je izmjerena u siječnju -21,9 a najveća u kolovozu 40,4 stepena.Srednja godišnja temperatura iznosi oko 20 stepeni.Najhladnij mjesec je siječanj sa srednjom temperaturom od -0,9 stepeni i tada se javljaju tzv.ledeni dani jer tada se temperature ne dižu iznad 0 stepeni.Najtopliji mjesec je kolovoz sa srednjom temperaturom od 20,5 stepeni.Godišnja amplutida iznosi 20,4 stepena.Svi ovi dokazi uvjetuju da Sarajevu polako sve više poprima karakteristike kontinentalne klime.Što se tiče vjetra najčešće su prisutni jugoistočni i zapadni vjetrovi koji često mogu biti olujne jačine.Najača brzina vjetra izmjerena je 25.12.2009 i iznosila je 198km/h.

zamalo da povjerujem. Ali slučajno sam 25.12.2009. sam bio u sarajevu, i bilo je bez ikakvog vjetra.--CER@ (ask) 15:02, 23 juli 2010 (CEST)

Zdravo, svima koji rade na wiki na bosanskom jeziku. Danas sam citao clanak o mom glavnom gradu gdje sam prezivio horor 92-95. I tako citajuci dosao sam do kraja clanka kad sam vidio u rubrici Kćeri i sinovi Sarajeva odredjene osobe koji su protiv Sarajeva i koje se istinsko Sarajeva odreklo. Tu govorim o Goran Bregović - muzičar i Emir Kusturica -filmski režiser kao i predsjednik Srbije Boris Tadic. Njihovo stavljanje je jedan samar svim borcima za slobodu Sarajeva i svim dobrim ljudima u Sarajevu. Zasto sam ja digao glas na sve ovo? Jednostavno, neki od pomenutih ljudi su podrzavali agresiju na republiku BiH i napad na nase Sarajevo, gledali su kako Sarajevo pati i "smijali se" dok su neki samo muko posmatrali, sutnjom odobravajuci a sve to zivjeci u Beogradu, glavnom gradu cijelog projekta zvanog Velika Srbija. Predsjednik Boris Tadic je predsjednik drzave koja je izvrsila agresiju na BiH i drzala u okupaciji njen glavni grad skoro 4 godine i danas u zatvoru "njegove" drzave nalazi se pravi patriota BiH Ilija Jurisic, koji je nevin osudjen na zatvor od iste drzave koji je on predsjednik. Trebaju se sramiti ovi koji su ovo napisali u clanku. Nadam se da cete me razumijeti i prihvatiti moju kritiku i ispraviti ovu sramotu koju ste ucinili.

ogorčenje razumijem. Međutim, zar je Sarajevo krivo što su se ovdje rodili tamo neki?? Zar je Kalinovik kriv što se Mladić tamo rodio? ili Braunau am Inn u Austriji, Hitlerovo rodno mjesto. Jedino bih predložio da se umjesto naslova Sinovi i kćeri Sarajeva stavi neutralniji naziv: Poznate osobe.--CER@ (ask) 14:18, 31 august 2010 (CEST)
SA-1987: "Gradovi odakle su odradjene osobe koje si ti nabrojao sigurno se ne hvale s tim ko "mi" nazvat Sina Sarajeva covjeka koji je zagovarao granatiranje istog je Boze sacuvaj! To bi isto kao kad bi Braunau na Innu govorio o svom "sinu" Hitleru. Mijenjajte clanak!!! Moj prijedlog da se ostavi clanaka o kcerkama i sinovima i da se nabroje istinski sinovi i kcerke Sarajeva. A ispod tog clanka Poznate osobe rodjene u SA. Ovo je skandalozno! Nekako se treba ovo rijesiti!"

Vama vjerojatno nije poznat koncept wikipedije. U clanku se ne velicaju nikakve osobe, nego se navode osobe rodjene u Sarajevu. Toni 11:45, 22 oktobar 2011 (CEST)

sve je isti izvor
* termalne vode
Najvišu temperaturu ima sumporoviti izvor Ilidža kod Sa-
rajeva (58 °C). Vode kiseljaka i druge mineralno-termalne
vode koriste se kao mineralna voda za piće i kao ljekovite
vode u lječilištima.
Tektonika
ENCIKLOPEDIJA JUGOSLAVIJE
SOCIJALISTIČKA REPUBLIKA
BOSNA I HERCEGOVINA
Separat iz II izdanja Enciklopedije Jugoslavije

Tektonika. Potpuniju tektonsku shemu BiH dao je K. Petković (1958, 1961) u sastavu tektonske grade Jugoslavije. S vremenom uznapredovala istraživanja omogućila su stvaranje jasnije slike tektonske strukture. Osnovna bi podjela bila: vanjski (krški pojas Hercegovine i zapadne Bosne) i unutrašnji Dinaridi. Veći dio Hercegovine i zapadne Bosne (približno do linije Gacko—Konjic—Vitorog i dalje) pripada zoni visokog krša koji pretežno grade debele serije karbonatnih naslaga mezozoika
i paleogena. U jugoistočnoj Hercegovini neznatni prostor pripada tzv. dalmatinskoj zoni sastavljenoj uglavnom od karbonatnih naslaga. Na nju je navučena zona visokog krša. Pojas što ga čine paleozoik Prače, centralnobosanskih škriljavih planina, Sane i Une, te mezozojski vapnenci oko njega, izdvajao se ranije u zonu paleozojskih škriljaca i mezozojskih vapnenaca. Tu su podjelu mijenjali i dopunjavali drugi autori. Tako se na jugozapadnoj strani, uz zonu visokog krša, izdvaja tzv. prelazna ili pretkrška zona s paleozojskom osnovom i mezozojskim tvorevinama. Slijedi bosanska zona na prostoru između Banje Luke i Sarajeva te između Glavatičeva i Crne Gore;
rezultat je postojanja širokog korita u kojem su istaložene debele naslage klastita (gornja jura-kreda). Dalje se ističe centralna ofiolitna zona složene tektonske grade; približno se podudara s tzv. »bosanskom serpentinskom zonom« što se stere od Kozare preko srednjeg toka Bosne, Konjuha do Drine; navučena je na bosansku zonu. Izdvojene zone potiskivane su prema jugozapadu te tako stvaraju navlačnu tektonsku strukturu; u strukturama nižeg reda dominiraju različite bore i reversni rasjedi. Procesi kaledonske orogeneze još nisu upoznati. Hercinska (varisciska) orogeneza je jasnija jer su karbonske i permske naslage bolje proučene. Nedostatak gornjeg karbona i dijela
perma (sjeverozapadna i istočna Bosna) upućuje na pokrete koji se mogu vezati uz astursku ili salsku orogenetsku fazu. Na prelazu perm-trijas ima manjeg odraza pfalačka orogenetska faza. Alpska orogeneza počinje trijasom. Krajem trijasa izvršena je u unutrašnjosti starokime-
rijska orogenetska faza, dok je u vanjskom dinarskom pojasu i dalje uglavnom kontinuirana karbonatna sedimentacija koja traje do potkraj krede. Slijedeće intenzivne pokrete čini tzv. novokimerijska faza (gornja jura) u unutrašnjem dinarskom pojasu. Potkraj krede laramijsko
izdizanje dovodi u krškom pojasu do prekida sedimentacije. Snažni pokreti i nabiranje bosansko-hercegovačkih Dinarida zbilo se potkraj paleogena (pirinejska orogenetska faza na koju se nastavlja savska); stvaraju se velike bore, reversna rasjedanja, navlačenja i si. Mladi pokreti alpske orogeneze, npr. štajerska faza, uglavnom se odražavaju u radijalnoj tektonici izdizanja i spuštanja razlomljenih blokova uz mjestimičnu vulkansku aktivnost. Slična tektonska aktivnost nastavlja se atičkim i rodanskim pokretima (pliocen), a u stanovitoj mjeri i vlaškim početkom kvartara.
I.I'l'.: /:. Kini, Geologie der Umgebung von Sarajevo, Jahrbuch der kai-
serlich-koniglichen geologischen Reichsanstalt, Wien 1904, 53; F.Ka-
izer, Die fossilen Kohlen Bosniens und der Hercegovina, I, Wien 1918, II,
Sarajevo 1921; isti, Geologija Bosne i Hercegovine, I, Azoik i paleozoik,
Sarajevo 1926; K. V.Peiković, Neue Erkenntnisse iiber den Bau der Di-
nariden, Jahrbuch der geologischen Bundesanstalt, Wien 1958; isti, Tek-
Koliko smijemo uzeti ovoga?--palapabosnia 01:30, 26 august 2011 (CEST)

:Kad se navede izvor nebi trebao biti problem. Toni 11:43, 22 oktobar 2011 (CEST)

Neko je pobrkao klimu u Sarajevu. Odranije, mislim. Na en.wiki neki IP je u 11. mjesecu sve pobrkao. Mislim da je najbolje uzeti sa de.wiki, jer je potkrijepljena dobrim izvorom. Pa bujrum, ko ima vremena, ja nemam...tut mir leid--CER@ (ask) 14:46, 9 januar 2013 (CET)

Ich mache gern! Aber, das du keine Zeit hast? Geh! :) --Toni(razgovor) 15:01, 9 januar 2013 (CET)

Mislim da rečenica "...Sarajevo je relativno mali grad u usporedbi sa svjetskim metropolama, ali je njegovo ime kroz bogat duhovni, historijski i prirodni izgled poznatije od imena nekih većih svjetskih gradova..." ne odgovara enciklopedijskom stilu, te je trebe izbaciti! --AnToni(R) 15:14, 3 novembar 2015 (CET)

Prebačeno iz članka:
 Kao glavni grad u državi i grad burne historije Sarajevo predstavlja značajnu turističku destinaciju. Svojevrsni most između istoka i zapada, kroz historiju mjesto spajanja različitih kultura i civilizacija, centar multikulturalnog, multietničkog i multireligijskog društa, Sarajevo obiljuje raznolikom arhitekturom i objektima, isprepleten evropskim duhom uz primjesu orijentalnog uticaja. Grad je nadaleko poznat po mnoštvu religijskih objekata, prvenstveno islamskih iako se na relativno malom prostoru mogu naći i objekti sve tri velike monoteističke religije, islama, kršćanstva (katoličanstvo i pravoslavlje) i judaizma. Povećanju turističkog sadržaja doprinose i događaji koji su se dešavali u Sarajevu i širem području grada kao što su zimska olimpijada iz 1984., najveći sportski događaj u ovom dijelu Evrope, ratna dešavanja tokom 90tih godina prošlog stoljeća (Opsada Sarajeva) kao i Sarajevski atentat koji se smatra kao povod za početak prvog svjetskog rata. U zadnje vrijeme povećan je broj dolazaka turista kao i broj noćenja zahvaljujući snažnom godišnjem rastu turističkih ponuda. Sarajevo također ima priliku da pored zimskog turizma, na čemu je u prošlosti u velikoj mjeri i temeljena turistička ponuda, postane turistička destinacija koja će nuditi zanimljive događaje tokom cijele godine. U prilog toj činjenici su i mnoga izletišta u neposrednoj blizini grada kao i raznolika dešavanja i događaji koji se dešavaju izvan zimske sezone a jedan od najpoznatijih je i Sarajevo film festival.
Mislim da ovakvi dijelovi ne trebaju da budu u članku! Radi se o nekom turističkom prospektu! --AnToni(R) 21:59, 22 januar 2018 (CET)

Članak treba potpuno doraditi i izbaciti netačne činjenice i stilski ga cijeloga promijeniti. Neki su dijelovi napisani kao pismeni rad u šestom razredu osnovne škole. O statusu "Odabranog" bi takođe treblo razmisliti.--AnToni(R) 22:42, 22 januar 2018 (CET)
Ne kaže se takođe nego se kaže također. Šta Vam je ˝treblo˝? AuroraAustralis1995 (razgovor) 09:28, 7 april 2019 (CEST)

Datum osnivanja grada Sarajeva je 1461. godine. Bilo bi dobro ubaciti tu informaciju negdje u odlomak historije. AuroraAustralis1995 (razgovor) 09:24, 7 april 2019 (CEST)

Šta je s ovim (pod)sekcijama o ličnostima? Za osobe koje su rođene u Sarajevu i veći dio života provele u njemu postoji kategorija. U članku se mogu navesti neke koje je život doveo u Sarajevo i koje su ostavile neizbrisiv trag (npr., Josip Vancaš); ostalo je samo nepotrebno zatrpavanje imenima (za koja ionako postoji poseban članak, koji je i naveden u sekciji). – KWiki (razgovor) 02:22, 18 april 2022 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Dkusic

IMPORTANT: Potrebno je izmijeniti  template jer su države poredano bez abecednog reda.  Korisnik:Dkusic 07:32, 6 januar 2006 (CET)

Kina je bez abecednog reda.  Takodje je potrebno preimenovati "Gaza teritorija" u Gaza Teritorija.  USer:Dkusic Dkusic 07:34, 6 januar 2006 (CET)
Abecedno poredano.Pavone 12:21, 6 januar 2006 (CET)

Pozdrav,
primjetio sam da radis tekstove o državama. Pod ovim http://bs.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Projekti#Dr.C5.BEave_svijeta možeš pronaći šablon za države, znaš radi standardizacije, ljepšeg izgleda etc. Pavone 12:17, 6 januar 2006 (CET)

Takodje, kako stavljate date and time stamp nakon poruke?
Emir, upravo sam izgubio tekst koji sam napisao ($%$&#%$).  Predlazem da najrecentniju diskusiju stavljamo uvijek na vrh ove stranice, umjesto na dno -- mislim da je lakse i brze snalazit se i ploviti  :-)
Ja sam "Rene Descartes" preusmjerio na "René Descartes" i predlazem da ako nema linkova na "Rene Descartes" da izbrisete taj clanak.
Jos jednom hvala na brzom upozorenju.
Dane

OK.  Kad stignem pokusacu da uporedim clanke.  Problem je u tome da clanak "Osmansko carstvo" ima interesantnu i rijednu informaciju o bosanskim prilikama i odnosu Bosne sa tim carstvom.  Moj clanak nema taj aspekt (ja nikad proucavao ovaj problem u Bosni, nego sam ga proucavao u Turskoj :-) ) ali mislim da je naucno precizniji.  Pokusacu da sastavim oba clanka, tako da se napravi bolja cjelina.  Hvala.  D.
Dado.  Hvala.  Ja sam dobio vasu sugestiju da konsultujem autora clanka "Osmansko carstvo" -- no prije nego sto sam mogao to uraditi, neko je preusmjerio moj clanak "Osmanlijsko carstvo".  Buduci da ja mislim da moj clanak ima pouzdanije i kriticnije cinjenice, jas bih volio da je osoba koja je preusmjerila moj clanak mene konsultovala.  Ja vjerujem da je to puka omaska -- u suprtnom bi bilo krsenje osnovne internetske etike.  Molim vas dajte svoje msiljenje.  Hvala  D.

Zdravo. Ja sam premjestio clanak. Mislio sam da nisi primjetio da clanak vec postoji pod imenom Osmanlijsko carstvo zbog toga sto si nastavio rad na njemu uprkos tome sto sam ja postavio sablone koji su oznacavali da je clanak dvojnik. Da bih ti dao do znanja da pises informaciju koja vec postoji  i da ne bih gubio vrijeme pisajuci tekst napravio sam #REDIRECT prema osmanskom carstvu. Sav tvoj tekst je jos uvjek tu. Ako zelis i dalje da radis pod imenom osmanlijsko carstvo slobodno vrati clanak nazad ali trebao bih u sto skorije vrijeme sastaviti ova dva clanka da bih se izbjegla konfuzija i dupli rad. Pozdravi --EmirA 23:48, 8 decembar 2005 (CET)

Dkusic.  Zahvaljujem se na registraciji.  Sa registracijom sad imate mogucnost i da postavljate slike.  Cestitam na nekoliko kvalitetnih clanaka koje ste postavili.  Ako imate nekih pitanja slobodno se obratite bilo kojem od administratora.  Jos jednom dobrodosli i puno uspjeha u radu.  --Dado 05:38, 8 decembar 2005 (CET)

Želim da Vas pohvalim i ohrabrim u daljem radu na Wikipediji, ali i da ukažem na poštivanje standarda bosanskog jezika na koje se možete referencirati preko dole postavljenog šablona. --Emir Kotromanić 19:32, 10 decembar 2005 (CET)
Molimo Vas da prilikom pisanja članaka poštujete standarde bosanske Wikipedije kao što su upotreba afrikata (č,ć,đ,š,ž), pravopis, pisanje riječi u skladu sa standardima, te način pisanja članaka. </font> </small> </small> </font>
----

Hvala, Emir.  Ja cu pokusati da naknadno prodjem kroz tektstove, no nemam nista protiv ako ih u medjuvremenu neko drugi uredi i prilagodi.  Wikipedia nije rezultat jedne osobe, nego je kolektivni proizvod cijelog svijeta :-)  Dane Kusic

::OK, Dane, vidio sam poruku. Slobodno nastavite s radom kako ste zamislili, radilo se o uobičajenoj proceduri provjere s obzirom da tada niste imali korisničko ime...Pozdrav. --Emir Kotromanić 21:30, 12 decembar 2005 (CET)

:::Hvala, Emir.

Dane, samo da te napomenem da postoji vec clanak o Dekartu pod Rene Descartes, tako da bi trebalo ili objedinit ta dva clanka ili izvrsiti redirekciju jednog na drugi. --Emir Kotromanić 22:41, 14 decembar 2005 (CET)

OK.  THanks.  Let me take a look... :-)

Pozdav i od mene, mogu li pitati zasto ostavljaš članke pola ne prevedene sa eng. Da li to radis da se neko drugi nadopuni ili se mislis vračati na njih (ovo prvo i ne funkcioniše baš najbolje)? --Harač 20:29, 22 decembar 2005 (CET)

Mnogo hvala, uzvracam isti!  Moja primarna ideja je da nacinim paucinu vezxa (web of links) koji cine smisao.  Ja pokusavam se vracati i zavrsiti prevode kad stignem, i polako to ide.  No na mnoge clanke stavljam znak "u zacetku" ili "potreban prevod" tako da se i drugi mogu ukljuciti.  No ja sam otvoren za ideje i poboljsanja. Thanks again. D.

Pozdrav Dane.  Pošto vidim da si ekspert po pitanjima Osmanlijskog carstva i turskog jezika bili mogao da definišeš termin Derviš.  Treba mi da upotpunim interne linkove za članak Husein-kapetan Gradaščević. --Dado 08:45, 25 decembar 2005 (CET)

Dado, to nije problem.  Postavicu uskoro nekoliko clanaka u toj oblasti. Ja jesam strucnjak za sufizam, no to je toliko ogromna oblast da ce na njoj biti potrebno puno rada i vremena.  No pocecu sa skromnim "dervisom" :-).  Pozdrav.  Dane

Dane, pokusavam razjasniti nazive za Rimsku imperiju odnosno carstvo.  Da li je ispravnije reci Rimski imperator (pa sa tim i Rimska imperija) ili Rimski car (pa sa tim i Rimsko carstvo).  Prema zapadnim normamam (engleskim) iskljucivo se koristi imperija i imperator.  Sta mislis koja bi bila bolja opcija za nas. Pokusavam da razlučim ove razlike u ciklusu o Antičkom Rimu pa unaprijed puno hvala na odgovoru. --Dado 08:19, 30 decembar 2005 (CET)

Dado, to su zanimljiva pitanja.  Odgovor je, pretpostavljam, u kontekstu pisanja.  Ako se misli na vlastodrsca u smislu rimskih careva, onda je rijec imperator ispravna.  No imperator je ipak car, tj. cezar (kajzer).  Nije pogresno koristiti rijec imperator u kontekstu starog svijeta (antike) -- vidis, moje su preferencije da uvijek koristim slovenske izraze gdje oni postoje, tj. umjesto antik, ja preferiram "starina," umjesto "anticki svijet" ja preferiram "stari svijet", umjesto "imperija" ja preferiram "carstvo."  Dakle, izraz za RImsko carstvo ili Britansko carstvo je cesto Imperija.  No, buduci da engleski jezik koristi rijec "imperija" ca carstvo (tj. "empire" sto se na nasim lokalnim jezicima prevelo kao "imperija"?!, sto zaista nema direktne veze sa Rimskom imperijom), to ne znaci da i nasi prevodi moraju slijediti taj koncetp.  No, oni mogu - to nije pogresno, zaivsno od sklonosti i znanja autora clanaka.  To mozse biti i politicko pitanje: Treci Rajh je bio imperija -- dakle, imperija je rijec koja implicfira ogromnu snagu, tako da je danasnja Amerika imperija, isto kao sto je i Sovjetski savez.  Dakle, odluci sam koju rijec da izaberes.  Moja je sklonost da koristim slovenske izraze gdje god je to moguce, a narocito u standardizaciji naslova.  Zgob toga sam ja sva carstva nazvao "carstvima" a ne imperijama: Rimsko, Omsnalijsko, Vizantijsko, Britansko, Kinesko, Arapsko (potrebno je napisati clanke o Umajadskom i Abasidskom carstvu).  Na engleskom i u engleskim istorijskim izvorima sve su to "Empires" -- da li su "Imperije" -- that's your personal choice.  Nadam se da nisam zbunjujuci.  Mnogo hvala na saradnji i molim nastavi istu.  Srecni praznici. Dane
Ako gledamo na izvor rijeci, engleski prevod ima vise smisla jer je direktan prevod od Imperium Romanum = Roman Empire = Rimska imperija (?).  Carstvo dakle potice od Car = Caesar, tj naziv koji je Julije Cezar sebi dao (pez historijskog presedana I to u vrijeme svoje diktature Rimske republike kad imperija jos nije ustanovljena) a koji su svi naredni Rimski vladari preuzeli kao npr. Augustus Caesar itd.
Ova rijec je anglicirana u Ceser mada oblast kojom je cezar vladao nije nazvana Ceserdom ili slicno na engleskom (ili mozda grijesim). Takodjer u mnogim udzbenicima moze se naci koristenje rijeci Emperor u kombinaciji sa Ceser kao Empreror Julian Ceser (Imperator Julije Cezar).  Imam utisak da je engleska varijanta jos najdalje dogurala u cilju standardizacije termina mada vidim zasto je ovo tako komplikovana stvar kad se u to umjesaju sva druga i novija istorijska znacenja.
U svakom slucaju puno hvala na komentaru.  Htio sam da vidim da li sam u krivu ali izgleda ipak da je stvar licne interpretacije i doba koji se opisuje.  Nastavicu za sad koristiti termin Rimska imperija i imperator do doba njenog raspada u kom slucaju mozemo nastaviti koristiti drugu opciju (uz manje objasnjenje) kao Bizantijsko carstvo i Sveto rimsko carstvo.
I tebi sretni praznici i pozdrav.  --Dado 17:30, 30 decembar 2005 (CET)

D, tvoja su razmisljanja i posatvke veoma dobre.  No, imam osjecaj da postoji "mala" vremenska razlika izmedju nas dvojice (pretpostavljam da si mladji).  Ja sam isao u osnovnu skolu u Bosni u kasnim 60-im, a u gimnaziju u ranim 70-im.  U to vrijeme u zvanicnim jugosloveniskim udzebenicima koriscenim u Bosni, koristio se izraz carstvo, no moguce je da se to promijenilo kasnije kad sam ja vec bio student u Sarajevu, a narocito nakon mog odlaska u Ameriku.  Takodje, tacno je da Cezar nije bio car -- njegovi nasljednici su uzeli njegovo ime (sto mi danas pisemo malim slovom kao "cezar").   No, Haile Selasije je bio "car" mada nije zaista imao nikakvo "carstvo" (Etiopija u vrijeme Pokreta nesvrstanih nije bila nikakvo carstvo _ msijesak).  Reza Pahlavi se zvao "sahensahom" (sahom svih sahova, tj. "carem svih careva" pokusavajuci time da poveze svoju vladavinu sa onom Sasanida prije dolaska islama u staru Persiju - Iran).  Takodje, za mene rijec imperator zaista imao smisao pomalo saljive rijeci "snagator" (nije samo u pitanju rima, nego imperator doslovno zaista znaci "snagator" :-)
Takodje, kraljica Viktorija, u 19. vijeku, nije bila carica, mada je vladala "carstvom" koje se zove Britansko carstvo ili Britanska imperija.  Dakle, carsto i imperija mogu imati vise znacenja; ponekad i politicko i geopoliticko i upravno (administrativno) znacenje se podudaraju, no ponekad neka od ovih znacenja manjkaju.  Just my 2 cents (again).
No sto se tice Wikipedije, mozda nije lose da urednici o ovome razmisle - standardi su dobri je daju siroko razumijevanje sirokim masama korisnika.  They are useful tools to organize human knowledge.  No, svjestan sam da standardi mogu nametnuti steight jackets.
Pozdrav.  Dane

Zdravo Dane. Vidim da si na neke članke stavljao kategoriju Kršćanstvo, a na druge Hrišćanstvo. Da se ne bi desila situacija da imamo dvije iste kategorije s obzirom da se radi o sinonimima, a sa različitim člancima, zamolio bih te da se odlučiš za jednu kategoriju u kojoj će biti svi članci koji se tiču kršćanstva. Trenutna situacija je da je više članaka u kategoriji Kršćanstvo, a nešto manje je u Hrišćanstvu, pa bi bilo efikasnije da sve stavimo u prvu kategoriju. Da li se slažeš? Također korisnik EmirA je napravio šablon za duplu kategoriju koja nije u upotrebi:  Također korisne stranice za upoznavanje s isključivo jezičkim pitanjima su pravopis i pravilno pisanje riječi, a za same standarde strukture članaka korisna stranica je: standardi. Također ovdje možeš naći spisak šablona koji mogu biti od koristi: Šabloni. Eto, ako te nešto interesuje feel free to ask...--Emir Kotromanić 00:28, 1 januar 2006 (CET)

Zdravo, Emir.  Ja se potpuno slazem da se sve stavi pod "krscanstvo."  Moji tekstovi koriste istocnu verziju "hriscanstvo", ali ja stavljam sve moje nove clanke pod kategoriju "krscanstvo", tj. tekst mojih clanaka koristi rijec "hriscanstvo" a kategorija je "krscanstvo.".  Ako sam napravio propust molim te pomozi i promijeni ili mi posalji listu clanaka koji pokazuju na "hriscanstvo."  Hvla.  happy New Year!!!!!! D.

:Thankx dude :) Happy New Year, U2. OK, ja ću onda prebaciti ove članke u kategoriju kršćanstvo, a što se tiče pisanja u samom članku, nije problem jer se radi o sinonimima. Inače, bosanski je otvoren za sinonime, s tim da se pojam koji ima prednost primjenjuju na nazive članaka, kategorije, naslove i sl. radi uniformnosti i tehničkih detalja. O tome možeš saznati više preko linkova koje sam gore naveo. --Emir Kotromanić 00:45, 1 januar 2006 (CET)
Zdravo, prije nego sto sam vidio ovu diskusiju stavio sam "kategorija nije u upotrebi" sablon na krscanstvo. Koristi kategoriju koja ti bolje pase. Inace ja preferiram Hriscanstvo zbog slova H. Pozdravi i sretna nova godina!!!! --EmirA 00:40, 1 januar 2006 (CET)

:-)  TO mi se svidja...  Selam, Shalom, Peace, Mir, Heirene...

:::Dane i Emire, prebacio sam u kršćanstvo preostale članke čisto iz pragmatičnih razloga...Sada su svi na jednom mjestu. Pozdravi...--Emir Kotromanić 00:54, 1 januar 2006 (CET)

:::::That's fine.  Ja mislim da su standardi veoma VAZNI.  No na urednicima bosanske Wikidepije je da donesu odluku i concenzus.  U svakom slucaju ka sam zadovoljan pristupom.  S vremenom, mozda izrazim na ovom mjestu izvjesna politicko-kutlurno-religijsko-etnicko-klasno zasnovana misljenja.  Za sada ostajem skromno sutljiv :-)   -with my tongue in cheek  (hee, hee). D.

Kako je.
Da li bi možda znao šta znači riječ serdar? Treba mi za upotpunjavanje linkova za grad Visoko. Vezano je za osmanlijsko carstvo pa sam mislio da možda znaš. Hvala u svakom slučaju. --Haris 04:04, 3 januar 2006 (CET)

Hi Haris.  You are welcome :-) Ja sam juce postavio clanak o serdaru.  Pozdrav. -- Dane 17:46, 5 januar 2006 (CET)

:Tek sam ssad primjetio! Hvala na pomoći Dane. Sad su linkovi plavi ko more. :) --Haris 17:48, 5 januar 2006 (CET)

:: :-) Dane17:59, 5 januar 2006 (CET)

Na Wikipediji je u toku akcija rješavanja statusa slika sa nejasnim ili pogrešnim označenim pravnim statusom.
Molimo vas da sve slike koje ste poslali, a na kojima nije označena licenca, označite odgovorajućom, vodeći računa da ona odgovara pravnom statusu slike - pogledajte spisak šablona za licence.
Kada označavate slike, povedite računa da osim licence obavezno stavite i link (URL) ka stranici odakle je preuzeta slika; ako je slika skenirana, navedite naslov i autora publikacije i ISBN broj ako znate; ako ste vi autor, navedite to kao izvor (napomena: kod snimaka ekrana i skeniranih slika vi niste autor slike). Ako smatrate da slika ispunjava uslove za poštenu upotrebu koji su navedeni na oznaci za licencu, navedite i obrazloženje za tu poštenu upotrebu.
Spisak slika koje ste poslali, a koje nemaju šablon za licencu, možete vidjeti &grouped= ovdje. Ako u sljedećih dvije sedmice ne riješite licence sa slikama, toga će se prihvatiti zainteresovani korisnici, ili će se slike obrisati.
Napomena: Slike koje po završetku akcije sređivanja ne budu imale jasno regulisan pravni status biće obrisane!
 --Emx 16:01, 12 novembar 2006 (CET)


Razgovor:Semir Osmanagić

== AntiPyramid Web-Ring ==
Dodao sam jedan link ka AntiPyramid Web-Ringu, posto je potrebno imati i sliku sa druge strane. Engleska wikipedija ima isti takav link (od mene dodano). I samo da naglasim: ovo je SAMO informacija i nije mi namjera da ovdje prosipam teze i antiteze. Nista ne proklamiram, samo sam postavio link i nadam se da nece doci do sumnje da zloupotrebljavam wikipediju kao blog. Nije mi potrebno, posto imam svoj sopstveni. Ali ipak, ljudi bi trebali i putem enciklopedije da znaju, da ima i druga strana sa proturjecnim misljenjem. Pozdrav!217.227.222.19 23:14, 4 maj 2006 (CEST)

:Objašnjeno na razgovoru na članku Visočke piramide. Sa ovog članka ću ukloniti ovaj link jer je ovo članak o ličnosti i ne pripada tu. Ovdje idu linkovi striktno vezani za ličnost koja se opisuje. --Haris 00:21, 5 maj 2006 (CEST)

U ovom textu se naveli da je Semir Osmanagić istraživač i arheolog. Interesuje me gdje je on studirao arheologiju da bi se mogao nazvati takvim imenom ?
hallo semir
Ovo isto vrijedi i za naziv historičar. Gdje je on to studirao historiju da bi mogao biti historičar?BoFF 01:52, 22 juni 2007 (CEST)

I kako može biti i arheolog i pseudoarheolog? Il je jedno il drugo (prije drugo). Rosier 16:13, 29 septembar 2008 (CEST)
On je definitivno pseudo. Tekst sigurno nije revidiran kako treba. Pozdravi --EmirA 16:15, 29 septembar 2008 (CEST)
Kako netko može biti pseudoistraživač? Ili je istraživač ili nije. A odgovor ovome gospodinu koji je otvorio ovo pitanje je ovo - svatko tko se bavi arheologijom može biti zvan arheologom, oni koji se uče arheologiji u službenim i specijaliziranim ustanovama za svoj nivo stručnosti dobijaju određene titule - doktor, magistar ili nešto treće, dok pridjev arheolog nisu nešto što se ekskluzivno dobija školovanjem. Da li ćes tako za Henrik Schliemann kazati da je pseudoarheolog s obzirom da nije završio nikakvu arheološku školu, a vjerojatno je najcijenjeniji arheolog u povijesti! -- 23:37, 28 januar 2010 (CEST)


Razgovor o Wikipediji:Spisak šablona

Ali na :bs obstaja predloga (Template), ki so jo doda v članek, ki ga je potrebno takoj izbrisati (npr. na :sl imamo :sl:Predloga:Delete)? LP, --Klemen Kocjancic 18:49, 9 decembar 2005 (CET)
Šablon :Template:Brisanje se koristi za te svrhe --Dado 04:04, 10 decembar 2005 (CET)
OK, hvala. LP, --Klemen Kocjancic 16:34, 10 decembar 2005 (CET)

Pokušao sam uključiti 'infobox' class u šablon, medjutim nije radilo. Dali je en:MediaWiki:Common.css dostupan sa našeg jezika? -- Benjamin 2006.03.22

Naredba .class nije dostupna na bs wikipediji. Stranica :MediaWiki:Common.css je prazna tako da nijedan "class template" sa en wiki ovdje ne funkcioniše. --Elmir (DemicX) 16:36, 23 mart 2006 (CET)

:Možemo li dodati sve standardne CSS-ove na 'bs' Wikipediji?  -- Benjamin 2006.03.27

::Za takve promjene moraš se obratiti jednom od upravnika. --Elmirdemicx 15:40, 27 mart 2006 (CEST)

Napravio sam šablon Šablon:Infobox_Programski_Jezik koji je zapravo  en:Template:Infobox_programming_language preveden na bosanski jezik. -- Benjamin 2006.03.22

Preveo sam šablon [[en:Template:Infobox_programming_language]] na bosanski

Nemogu da nađem šablon za izmjene u toku. Može li se taj šablon staviti na ovu listu?--Benjamin 18:00, 25 juli 2006 (CEST)

vidio sam --Benjamin 18:01, 25 juli 2006 (CEST)

Šta mislite da se na sve ove šablone stavi šablon Naslov ikona? Ljepše izgleda, možda je i bolje. --Emx'''  12:06, 26 septembar 2006 (CEST)

Stranicu treba preimenovati u nešto kao Šabloni za održavanje Wikipedije, ili tako nešto slično. Ujednom bi predložio i da se raspored ovih šablona malo više uredi. -- Edin(r) 14:10, 7 januar 2014 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o Wikipediji:Spisak šablona