Razgovor s korisnikom:Adox~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Adox. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Adox~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:24, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:47, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Adin23~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Adin23. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Adin23~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:24, 17 mart 2015 (CET)


Razgovor s korisnikom:Sasko~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Sasko. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Sasko~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:50, 19 april 2015 (CEST)


Zna li neko gdje je greška? Šablon postavlja zastavu uvijek u novom redu! --AnToni(razgovor) 11:46, 15 decembar 2013 (CET)

Meni se fino prikazuje. Navedi primjer.--C3r4 12:13, 15 decembar 2013 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Podaci o zastavi Poljska


Razgovor s korisnikom:Shone~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Shone. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Shone~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:33, 17 mart 2015 (CET)


Razgovor s korisnikom:Sharkeez~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Sharkeez. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Sharkeez~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:33, 17 mart 2015 (CET)


Opet! Zna li neko gdje je greška? Šablon postavlja zastavu uvijek u novom redu! Vidi članak  sudionik po rednim brojem 111--AnToni(razgovor) 12:15, 16 decembar 2013 (CET)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o šablonu:Podaci o zastavi Ujedinjeni Arapski Emirati


Razgovor s korisnikom:Yuna~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Yuna. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Yuna~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:36, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:51, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:31.47.10.6

Je li to se Mirza vratio u Davis Cup? Znam da nije igrao (ili nije htio igrati) neko vrijeme. Zanima me pošto ja održavam većinu članaka vezanih za tenis, a o našima i nema informacija na bacanje niti sam uvezan i s kim (daleko je Mostar :)). -- KWiki (razgovor) 19:30, 21 januar 2014 (CET)

Jeste, vratio se, danas objavljena informacija. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je korisnik 31.47.10.6 (razgovor • doprinosi) 19:39, 21. januar 2014.

: Super. :-) I hvala na ažuriranju članaka. Bio sam to ostavio da uradim nakon Australian Opena. Očito si dobro uvezan. :-) Volio bih i ja biti, pošto Wikipediju skoro svi koriste, pa i sportski novinari, a važno je da informacije budu tačne i provjerljive, odnosno potkrijepljene izvorima. Usput, 3 tehničke napomene: 1) nemoj često spašavati izmjene jer to opterećuje servere koji drže Wikipediju i njene sestrinske projekte; postoji jako korisna opcija "Prikaži izgled", koja se može beskonačno koristiti dok se članak ne dotjera u željeno stanje. ;) 2) na stranicama za razgovor obavezno je potpisivanje (klik na ovu plavu olovku u gornjoj alatnoj traci, odmah desno do ova dva "A"; 3) ako imaš volje i vremena, pozivam te da se registriraš na Wikipediju i nastaviš doprinositi koliko ti obaveze dopuštaju - to je bolje nego da uređuješ ovako s IP-adrese. A svaka je dobronamjerna pomoć više nego dobrodošla. Ja teško stižem sve ažurirati, a gdje su još planovi za nove stvari... -- KWiki (razgovor) 20:16, 21 januar 2014 (CET)
Drago mi je ako sam pomogao prihavticu savjete :)) SEMA


Razgovor s korisnikom:Mehmed~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Mehmed. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Mehmed~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:49, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Valerije~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Valerije. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Valerije~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:28, 17 mart 2015 (CET)


Razgovor s korisnikom:Majmun~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Majmun. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Majmun~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:27, 17 mart 2015 (CET)


Razgovor:RK Leotar

sa članka--C3r4 08:08, 23 decembar 2013 (CET)

*  Petar Jokanović
*  Spasoje Pekić
*  Vojislav Ćućuz
*  Risto Misita
*  Marko Davidović
*   Dragiša Koraćević
*  Radovan Uljarević
*  Nemanja Buha
*  Miloš Vuličević
*  Darko Crkvenjaš

{|
|valign="top"|
*  Milanko Savčić


Razgovor s korisnikom:JoMu1991

UNIVERZITET U SARAJEVU
FAKULTET ZA SAOBRAĆAJ I KOMUNIKACIJE
SEMINARSKI RAD IZ PREDMETA:
Tehnologijski marketing

Tema rada:Strateško planiranje tržišta
AHMETSPAHIĆ MUJO
Datum: 09.12.2013
SADRŽAJ
1. Uvod	3
2.Strateško planiranje tržišta	4
2.1. Definisanje misije prezuća	6
2.2. Definisanje ciljeva preduzeća	9
2.3. Kreiranje poslovnog portfolio	10
2.4 Razvijanje strategija rasta i razvoja preduzeća	14
3. Zaključak	16
4. Literatura	17

1. Uvod
Svrha svakog planiranja, kao civilizacijske tekovine, usmjerena je na donošenje kvalitetnih i racionalnih odluka. Danas se ne postavlja pitanje da li planirati ili ne, već kako planirati? Kao što je svakom ljudskom aktivnošću potrebno upravljati i usmjeravati je, isto tako neophodno je planirati svaki rad i aktivnosti, da bi bili svrsishodni.
Poslovanje u savremenim uslovima se karakteriše sa puno neizvjesnosti, složenosti i nesigurnosti u svim segmentima, te provođenje aktivnosti formalnog planiranja predstavlja preduslov za povećanje sposobnosti preduzeća da smanji rizik poslovanja. Naime, baš kao što neko reče: “Ako propustiš da planiraš, ti u stvari planiraš da ne uspiješ.”
Kao i svako planiranje, tako i strateško planiranje je usmjereno na budućnost, i to tako što u fokusu svojih aktivnosti ima budućnost i efekte sadašnjih odluka.
2.Strateško planiranje tržišta
Strategijsko planiranje u osnovi se temelji na dobro formuliranim strategijama koje su formulirane na osnovi marketinških i tehnologijskih analiza. Strategijsko planiranje saobraćajne kompanije nužno je da bi se kompanija uspješno prilagođavala i koristila prilike u konstantno promjenjivom okruženju.
Strateško planiranje je upravljački proces razvijanja i održavanja životne sposobnosti ciljeva i sredstava organizacije i njenih promjenjivih mogućnosti na tržištu. Cilj strateškog planiranja sastoji se u usmjeravanju i preusmjeravanju poslova i proizvoda određene kompanije tako da oni istovremeno stvaraju zadovoljavajuće profite i rast.
Da bi se što bolje upoznali sa karakteristikama strateškog planiranja, neophodno je ukazati na hijerarhijsku prirodu procesa planiranja i strategije. Različiti nivoi organizacije preduzeća generiraju i različite nivoe planiranja, strategija, odnosno odluka koje se donose na njima.
Najveći broj autora ističe da je u organizaciji razvijene korporacije moguće razlikovati najmanje tri nivoa planiranja i to: korporativno, poslovno i funkcionalno. Tako Day  definiše tri nivoa planiranja i strategije u organizaciji: korporativno strateško planiranje,strateško tržišno planiranje i funkcionalno operativno planiranje. Kotler  takođe, pored navedena tri nivoa, uključuje i četvrti, pa tako navodi sljedeće: korporativno planiranje, planiranje na nivou „diviziona“, poslovno planiranje i planiranje proizvoda.
Korporativno strateško planiranje se bavi definisanjem misije, identifikovanjem strateških poslovnih jedinica (SPJ), određivanjem visine i rasporeda resursa svakoj poslovnoj jedinici (odjeljenju), kao i pitanjima razvojnog karaktera (diverzifikacijom).
Nivoe i hijerarhiju strateškog planiranja ilustruje naredna slika:

Slika br.1.:Nivoi i hijerarhija strateskog planiranja
Pitanje konkurentskog nastupa i razvoja konkurentske prednosti svake poslovne jedinice predstavlja domen poslovnog (strateško-tržišnog) planiranja.
Funkcionalno ili operativno planiranje, koje se odnosi na različite funkcionalne i proizvodne nivoe (linija proizvoda, marka i sl.) u okviru poslovne jedinice, treba sadržavati programe akcija i budžete za realizaciju zacrtanih ciljeva na određenom tržištu.
Rezultat planiranja su odluke, koje možemo grupisati u tri tipa odluka i to: operativne,
taktičke i strateške.
Operativne odluke alociraju resurse preduzeća na različite aktivnosti i određuju nivoe različitih fizičkih, finansijskih i ljudskih resursa u procesu proizvodnje.
Taktičke odluke definišu oblik i strukturu preduzeća i zadatak im je da strukturiraju resurse firme u pravcu maksimiziranja performansi koje određuju profitni potencijal. Ove odluke se odnose na: razvoj i pribavljanje sirovina i kadrova, organizaciju preduzeća, uključujući odnose između autoriteta i izvještavanja, tok rada i informacije,lokacije kapaciteta, kreiranje i upravljanje kanalima distribucije itd.
Strateške odluke su usmjerene na problematiku definisanja područja biznisa (posla) u kome se preduzeće nalazi. To se vrši putem selekcije između alternativa proizvod – tržište,odnosno proizvoda koji će se nuditi i tržišta na kome će se prodavati.
Dakle, marketing planiranje se odigrava na nivou poslovne jedinice, proizvoda ili na nivou određenog tržišnog segmenta i za razliku od strateškog planiranja je uže. Marketing plan se fokusira na uže oblasti, jedinice proizvod/tržište i sadrži detaljne marketing strategije, konkretne programe i budžete za ostvarivanje postavljenih ciljeva.
Cjelokupni proces strateškog planiranja obuhvata četiri koraka, a ilustruje ga naredna
slika :
 Slika br.2..: Koraci u strateškom planiranju
2.1. Definisanje misije prezuća
Polaznu tačku u strateškom planiranju predstavlja definisanje misije preduzeća.Prema Kotleru i Armstrongu ,mnoge organizacije razvijaju formalnu izjavu o misiji koja se odnosi na njenu svrhu i koja predstavlja „nevidljivu ruku“ za mobilizaciju internih resursa i ljudi u organizaciji ka željenom cilju.
Misija ukazuje na osnovna pitanja vezana za posao. Šta je naš posao? Ko su naši kupci i koje su to osnovne vrijednosti za kupca? Šta će biti naš posao? Kakve su naše strateške vizije? Ovo su samo neka naizgled jednostavna pitanja na koja uspješne kompanije kontinuirano, pažljivo i precizno nastoje da odgovore.
Izjava o misiji može biti veoma generalna strateška vizija posla iz koje se vide svrha,identitet i područje poslovanja. Ona može uključivati:
-Područje poslovanja – proizvodna tržišta na kojima se preduzeće želi i ne želi takmičiti.
-Pravac rasta – proizvodna tržišta i tehnologiju u budućnosti.
-Suštinu strategija funkcionalnih područja.
-Ključna sredstva i vještine na kojima se zasniva poslovanje.
Veoma koristan okvir za definisanje biznisa (posla) preduzeća razvio je Derek F. Abell,koji u odgovoru na pitanje „Šta je naš biznis“, sugeriše sagledavanje sljedeće tri dimenzije
(slika br.3.):

Slika br.3.:Abellov okvir definisanja biznisa
Prilikom formulisanja izjave o misiji, kao jezičkog pisanog izraza, potrebno je poznavati nekoliko ključnih pravila i sugestija. Prije svega, misija kao željeni strateški izazov treba da se temelji na osnovnim potrebama potrošača i njihovom zadovoljenju.
Tržišno orijentisana misija je usmjerena na rješavanje problema potrošača.
Na potrebu definisanja posla u kontekstu zadovoljavanja generičkih potreba, a nikako usmislu proizvoda ili proizvodnje, ukazao je još davno poznati marketing teoretičar Theodor Levitt u svom još poznatijem članku “Marketinško sljepilo” („Marketing Myopia“). Prema njemu, samo ukoliko preduzeća definišu svoju misiju više u kontekstu obavljanja poslova transporta, a ne željezničkog saobraćaja, ili energije umjesto petrolejskog biznisa, odnosno komunikacija u odnosu na telefonski saobraćaj, šanse za iskorištenje tržišnih prilika suveće. Tradicionalne i zastarjele definicije posla, koje su interno orijentisane i fokusirane na proizvod ili tehnologiju proizvodnje, kao što su „Mi proizvodimo mliječne proizvode“ ili „Mi predstavljamo vodećeg proizvođača čelika“, treba zamijeniti tržišno orijentisanim definicijama posla.
Razliku između proizvodno i tržišno orijentisanih definicija posla ilustruje sljedeći
primjer .
Preduzeće	Proizvodno-orjenitisana definicija	Tržišno orjentisana definicja
Revlon
	‘’Mi pravimo kozmetiku’’	Mi prodajemo stil života i vlastiti izraz;uspjeh istatus,sjećanja,nade I snove.
Disney	‘’Mi upravljamo(vodimo)  tematskim parkovima’’	Mi kreiramo fantazije-mjesto gdje Amerika još uvijek funkicioniše na način na koji se pretpostavlja.
Wal-Mart	‘’Mi vodimo diskontne prodavnice’’	Mi isporučujemo vrijednosti kroz niske cijene srednjem sloju Amerikanaca.
Xerox
	‘’Mi proizvodimo mašine za kopiranje,faksove i ostale biro mašine’’	Mi stvaramo (činimo) biznis mnogo produktivnijim putem snimanja,čuvanja,popravljanja,
Revizije,distribucije,štampanja I objavljivanja dokumenata.
D.M.Scott	‘’Mi prdajemo sjeme za travu i gnojivo’’	Mi isporučujemo zelene,lijepe i zdrave vrtove.
Home Deplot	‘’Mi prodajemo alate I  dijelove za kućne opravke i unapređenja’’	Mi pružamo savjete i  rješenja koja transformišu kućne popravke urađene ćekićem u gosp. I gđu. ,,sređeno’’.
Amazon.com
	‘Mi prodajemo knjige,video,CD-ove,igračke,elektroniu,djelove za kucna unapređenja i  ostale proizvode’’	Mi obezbjeđujemo da kupovanje putem Interneta bude brzo,lagano i sa uživanjem-mi smo mjesto gdje možete pranaći i otrkriti sve što želite kupiti putem online-a.
Tabela br.1.:Tržisno orjentisane definicije posla
South West Airlines (SWA) sebe vidi ne samo kao firmu koja omogućava putovanje zrakom, nego kao firmu koja pruža sve usluge kupcima. Njihova misija glasi: „Misija SWA je posvećenost najvišem kvalitetu usluga koje se isporučuju kupcima i to sa osjećajem topline, prijateljstva, individualnog ponosa i duha kompanije.”
Slično, misija Amazon.com nije jednostavna prodaja knjiga, CD-ova, videa i igračaka, elektronike i sl. Umjesto toga, ova kompanija želi da „transformiše Internet kupovanje u
najbrže, najlakše i najudobnije iskustvo kupovanja – odnosno da bude mjesto gdje se može
pronaći i otkriti sve što se želi kupiti putem onlinea.“
Pored ove ključne osobine, misija takođe treba da bude realistička i objektivna. Na
primjer, preduzeće „Klas“ ne bi smjelo da u svojoj misiji navede da će postati lider u
proizvodnji prehrambenih proizvoda u Jugoistočnoj Evropi, jer je to nerealno. Ali, svakako
ovo preduzeće bi trebalo realno predvidjeti u svojoj misiji liderstvo na nivou BiH u svojoj
branši.
Isticanje specifičnih (distinktivnih) prednosti i kompetencija u odnosu na konkurencijuv je takođe jedno od ključnih pravila u formulisanju misije preduzeća. Ulazak Fabrike duhana
Sarajevo (FDS) u proizvodnju prehrambenih proizvoda ili novinarstvo je moguće sa aspekta ulaganja kapitala, ali je pogrešno jer je očigledno da konkurentske prednosti ove fabrike (niski troškovi i poznavanje tržišta) se nalaze u primarnoj djelatnosti.
Izjava o misiji nadalje mora biti motivirajuća i sadržavati interese svih stakeholdera.
Stakeholderi su grupe ili pojedinci unutar ili van preduzeća koji imaju određena prava ili interese i koji su povezani sa vrijednošću i budućnošću preduzeća. To su vlasnici i zaposleni, potrošači, dobavljači, vlada, sindikati, lokalna uprava i generalno javnost. U njoj trebaju biti posebno istaknuti atributi identiteta, timskog rada i osjećaja značajnosti,posvećenosti zaposlenih i onoga što se u savremenoj literaturi naziva Esprit de Corps (duha zajedništva). Isto tako, u poslovnoj misiji bi trebale biti sadržane i vrijednosti vezane za odnos preduzeća prema zaštiti okoline, užoj i široj zajednici, kao i onih vrijednosti vezanih za društvenu odgovornost i ulogu preduzeća u poštovanju i ispunjavanju etičkih, pravnih i javnih očekivanja društva.
Misija preduzeća mora biti eksplicitno definisana i koncizna, kako bi se izbjegle posljedice konfuzne, preširoke ili preuske definicije. Misija se može iskazati na nekoliko načina od kojih se u literaturi najčešće navode sljedeće forme :
1. Jasan cilj („Postati kompanija poznata po promjeni svjetskog gledanja na japanske proizvode“ – Sonny)
2. Zajednički neprijatelj („Mi ćemo rasturiti Yamahu“ – Honda)
3. Uporedni model („Postati Harvard Zapada“ – Univerzitet Stanford)
4. Interna transformacija („Postati prvi ili drugi na tržištu koje zadovoljavamo i revolucionarizirati kompaniju u smislu da ima snagu velike kompanije spojene sa ciljevima i prilagodljivošću male kompanije“ – General Electric).
Za proces kreiranja misije su zaduženi top menadžment i uprava preduzeća, koji kroz nju definišu osnovnu viziju i operacionalizaciju kulture organizacije. U malim preduzećima za kreiranje misije je zadužen vlasnik – osnivač. Misija obično ne sadrži kvantitativne pokazatelje (iznos prometa, profita, veličine tržišnog učešća itd) niti opise koji se odnose na značaj u stvaranju profita. Profit se smatra rezultatom ili posljedicom strateškog planiranja i
strateškog upravljanja.
Na kraju, prezentira se misija čuvene japanske kompanije Sony, koja obuhvata sve relevantne elemente i karakteristike koje treba da ima ovakva jedna izjava : „Sony je pionir, uvijek u potrazi za nepoznatim, Sony nikada ne želi da slijedi ostale, nego krči put u nova područja koja još nisu istražena. Sony se nada da će naći svoj put ka napredovanju.Zahvaljujući napredovanju, Sony želi da služi čovječanstvu. Put pionira je trnovit, ali uprkos velikim nevoljama, ljudi u Sonyju rade u harmoniji, jer nalaze uživanje u kreativnom učešću i ponos u doprinosu njihovog jedinstvenog talenta svakom pionirskom naporu. Sony ima princip da poštuje i podstiče svačije mogućnosti – pravi čovjek na pravom mjestu – i uvijek se trudi da iskoristi najbolje od svakog pojedinca. Sony vjeruje u svakog pojedinca i neprestano dozvoljava svakome da razvije svoje mogućnosti. To je ono što čini osnovnu snagu Sonyja.“
2.2. Definisanje ciljeva preduzeća
Ciljevi u najopštijem smislu predstavljaju stanja ili rezultat koji se želi postići u budućnosti. Formalno postavljeni ciljevi poslovanja se odnose na ono što preduzeće nastoji da postigne i daju odgovor na pitanje „Gdje želimo da stignemo i kuda dalje?“
Da bi se realizovala, misija preduzeća se mora transformisati u posebne ciljeve koji se odnose na svaki nivo upravljanja. Svaki menadžer mora imati svoje ciljeve i mora biti odgovoran za njihovo izvršenje. Ciljevi definišu pravac realizacije izjave o misiji i pomažu pri formulisanju strategija, pojedinačnih planova, programa i akcija.
Preduzeća rijetko imaju jedan cilj. Najčešće je riječ o miksu ciljeva koji se odnose na različita područja poslovanja: tržišnu poziciju, inovacije, produktivnost, fizičke i finansijske performanse, odnos prema poslu i razvoj kadrova, društvenu odgovornost preduzeća, profitabilnost i finansijsku stabilnost.
Logika definisanja ciljeva se temelji na potrebi respektovanja hijerarhijskog redoslijeda, što znači da se iz misije izvode poslovni i marketing ciljevi. Ilustracije radi, na narednoj slici se prezentira hijerarhija ciljeva za Interstate Telephone Company, kojaizgleda ovako :

Slika br.4.: Hijerarhija ciljeva za Interstate Telephone Company
Dakle, iz misije se izvodi glavni cilj kompanije koji se odnosi na povećanje prihoda od ulaganja, a iz njega dalje dvije moguće opcije: povećati ukupan prihod i/ili smanjiti troškove.
Tako se u stvari osnovni poslovni cilj prevodi u specifične ciljeve za sve zaposlene.
Vrlo je značajno da ciljevi posjeduju odgovarajuće karakteristike, odnosno slijedeća ugrađena načela:
-kvantificiranost,
-vremenski horizont,
-realnost,
-konzistentnost,
-specificiranost
-akciona usmjerenost,
-jasnost i
-pisanu formulaciju.
2.3. Kreiranje poslovnog portfolio
Nakon definisanja vlastite misije i ciljeva, potrebno je pristupiti procesu formulisanja i kreiranja poslovnih strategija kroz jedan veoma kompleksan, analitičan i senzibilan postupak. Riječ je o potrebi primjene različitih instrumenata strateškog planiranja koji se koriste u ocjeni strateških  alternativa i sagledavanju vlastite poslovne pozicije na tržištu.
Ključni instrument u strateškom planiranju je analiza portfolio poslova ili tzv. portfolio planiranje, koje se u osnovi sastoji od dvije aktivnosti i to:
1. analiza sadašnje pozicije i tekućeg portfolia preduzeća i
2. određivanje strategije rasta kroz nove proizvode ili poslove.
Analiza tekućeg portfolia predstavlja ključnu aktivnost u strateškom planiranju gdje se primjenjuje nekoliko modela i tehnika portfolio analize. Ovi modeli se u suštini zasnivaju na provođenju četiri koraka:
1.Identifikacija ključnih poslova koji čine srž kompanije i koje se zovu strateške poslovne jedinice (SPJ). Strateška poslovna jedinica je dio preduzeća koji ima odvojenu vlastitu misiju i ciljeve i koji se mogu nezavisno planirati od ostalih poslova kompanije.
2.Strateška analizu svih poslovnih jedinica sa aspekta sagledavanja njihove pozicije na tržištu i značaja u generisanju prihoda.
3.Utvrđivanje onih SPJ koji će biti generatori, odnosno korisnici gotovog novca, pa se često portfolio modeli smatraju i modelima upravljanja gotovinom.
4.Strateško praćenje i repozicioniranje SPJ u skladu sa promjenama u okruženju.
Jedna od najpoznatijih metoda portfolio planiranja, u čijoj osnovi se nalazi portfolio proizvoda/tržišta je razvijena od strane Boston Consulting Group (BCG) i koja se često naziva matrica rasta – učešća. Boston Consalting Group je osnovan sredinom šezdesetih godina prošlog vijeka, sa ciljem da ponudi odgovarajuće savjete planerima strateškog marketinga.
Model se temelji na dva ključna kriterija i to: pokazatelji relativnog tržišnog učešća SPJ i stope rasta tržišta na kome se posluje. Dakle, da bi se kompletirala matrica rasta tržišta i učešća na tržištu, potrebno je uraditi sljedeće:
1.Za svaku SPJ u tekućem portfoliu definisati godišnju stopu rasta na tržištu u koordinatama „visoka“ i „niska“ i
2.Za svaku SPJ definisati njeno relativno tržišno učešće, odnosno učešće u odnosu na
najvećeg konkurenta, takođe u koordinatama „visoko-nisko“.
Naredna slika ilustruje primjer takve matrice:
 Slika br.5.: Matrica Boston Consulting Group (BCG)
Horizontalna dimenzija (osa) mjeri relativno tržišno učešće, a na vertikalnoj osi se mjeri stopa rasta tržišta. Obično se kao granična vrijednost za stopu rasta tržišta uzima 10% (iznad 10% su visoko rastuća, a ispod 10% sporo rastuća tržišta).
Matrica rasta/učešća sadrži takođe treću dimenziju u vidu veličine prometa svake jedinice koja je označena površinom kruga. Veći kružići predstavljaju poslovnu jedinicu sa većim prometom i sa većim značajem za preduzeće.
Nadalje, uočavaom da su SPJ svrstane u četiri kvadranta, od kojih svaki ima različita obilježja i nazive:(3)
Izvori gotovine su oni poslovi ili proizvodi koji imaju nisku stopu rasta tržišta i visoko učešće. Njihove potrebe za ulaganjem su male, jer konkurišu na spororastućim tržištima, dok su istovremeno generatori značajnog viška gotovine.
Poslovi pod znakom pitanja-ispitivanja zahtijevaju mnogo više sredstava za očuvanje vlastitog učešća nego što sami mogu da ostvare. Oni imaju malo učešće na brzo  rastućim tržištima i sa aspekta toka gotovine ostvaruje negativne trendove.
Vodeći poslovi pretpostavljaju održavanje visokog učešća na rastućem tržištu, što opravdava ulaganja čak iako su i iznad vlastitih mogućnosti generisanja. Međutim, ako se sa njima upravlja na pravi način ovi poslovi ili proizvodi imaju potencijal da postanu izvor gotovine.
Strateški izbor za tzv. bezvrijedne poslove koji imaju maleno učešće na tržištu sporog rasta je jasan: dezinvestiranje i napuštanje. Dugoročno gledano, njihov potencijal je mali i ne preporučuje se nikakvo investiranje.
Ove vrste poslova možemo ilustrativno pirkazati:
 Slika br.6.: Izvori i potrebe za gotovinom
Nadalje je potrebno donijeti odluku o budućim strategijama koje će se primijeniti sa ciljem održivog balansa portfolia. U tom kontekstu se pominju četiri strategije i to:
1. Održavati: Ova strategija ima za cilj održavanje učešća na tržištu, što se obično odnosi na jake poslove izvora gotovine.
2. Građenje: Ova strategija se odnosi na povećanje tržišnog učešća SPJ ili proizvoda I prikladna je za poslove pod znakom pitanja od kojih se očekuje da sa povećanjem učešća na tržištu pređu u vodeće poslove.
3. Ubirati sredstva: Cilj ove strategije je kratkoročno ubiranje prihoda, što odgovara poslovima koji imaju karakter slabih izvora gotovine sa nejasnom perspektivom.
Ubiranje prihoda se takođe može primijeniti i na poslove pod znakom pitanja kao i
bezvrijedne poslove.
4. Napustiti: Ova strategija se odnosi ili na prodaju ili na likvidaciju SPJ i pogodna je za većinu bezvrijednih poslova i onaj dio poslova pod znakom pitanja koji su prepreka profitima kompanije.
Matrica rasta/učešća ima takođe vremensku dimenziju, što znači da je u toku određenog vremenskog perioda, poželjno i korisno analizirati kretanje SPJ ili proizvoda kako po horizontalnoj, tako i po vertikalnoj osi. Cilj je da preduzeće realno ocijeni koje strategije će primijeniti u budućnosti kako bi predvidjelo željeni pravac kretanja.
Prilikom primjene BCG matrice javlja se određen broj problema:
-Pretjerana pojednostavljenost (postoje i drugi faktori u preduzeću koji utiču na neto promet gotovine osim rasta tržišta i tržišnog učešća),
-Fokusiranje na tok gotovine kao cilja preduzeća ne predstavlja adekvatan pokazatelj rezultata i performansi,
-Nedoumice oko klasifikacije vezane za tržišno učešće i rast tržišta. Isto tako, postoje različita mišljenja o tome šta predstavlja „visoko“ ili „nisko“ tržišno učešće, odnosno „visoko“ nasuprot „niskoj“ stopi rasta tržišta,
-Orijentisanost na sadašnjost i postojeće proizvode onemogućava predviđanje budućeg rasta i orijentaciju na nove proizvode,
-Implementaciju, jer ovaj pristup nudi samo prijedloge za generalnu strategiju, bez specificiranja kako tu strategiju primijeniti,
-Matrica rasta/učešća ne obezbjeđuje direktnu pomoć u komparaciji različitih poslova u smislu investicionih prilika.
Na kritikama BCG modela su nastali novi portfolio modeli i tehnike strateškog planiranja, koje su nastojali da ključni nedostatak ovog modela tj.orijentacija samo na dva faktora, eliminišu uvođenjem više faktora u sagledavanju strateško-poslovne pozicije proizvoda ili jedinice.
Neki od tih portfolio modela su:
-General Electric (GE) multifaktorska portfolio,
-PIMS (Profit Impact Marketing Strategy),
-Shell model,
-A.D. Little. i mnogi drugi.
Međutim, portfolio pristup strateškom planiranju ima i svoja ograničenja od kojih se najčešće ističu dva i to:
1. Izbor neadekvatnih dimenzija mjerenja.
2. Izbor neadekvatne jedinice mjerenja.
2.4 Razvijanje strategija rasta i razvoja preduzeća
Naredna faza procesa strateškog planiranja preduzeća se odnosi na razvijanje novih poslova.
Preduzeća često sa tekućim poslovima ne postižu planirane veličine (prodaju, profit i sl.), što se u teoriji naziva „jazom strateškog planiranja“. Ovaj jaz se može prevazići na više načina, a jedan od najpoznatijih je predložio Ansoff u svojoj poznatoj matrici rasta.  Riječ je o matrici širenja proizvoda/tržišta koja praktično predstavlja strategiju intenzivnog rasta, i koja služi kao instrumentarij za prevazilaženje jaza strateškog planiranja.
U matrici se polazi od kombinacije postojećih i novih proizvoda/tržišta i identificiraju se različite tržišne prilike rasta prema slijedećem prikazu:

Penetracija na tržište predstavlja takvu strategiju rasta i razvoja preduzeća koja polazi od sadašnjeg tržišta i postojećih kupaca, odnosno od sadašnjih proizvoda. Rast se postiže kroz penetraciju na tržište korištenjem različitih aktivnosti i instrumenata marketing programa kao što su: otvaranje novih maloprodajnih mjesta, unapređenjima u promociji, cijenama, uslugama itd.
Razvoj tržišta je strategija rasta preduzeća putem identificiranja i razvoja novih tržišnih segmenata, uz postojeći proizvodni program.
Preduzeće takođe može razmatrati strategiju razvoja proizvoda, gdje se modifikovanjem
postojećeg ili nuđenjem potpuno novog proizvoda pokušava ostvariti rast na postojećim
tržištima.
Diverzifikacija podrazumijeva strategiju rasta preduzeća koja se odnosi na zadovoljavanje potpuno novih potreba sa pokretanjem novih ili kupovinom poslova van postojećeg poslovnog portfolia.
U konačnici, bitno je istači da marketing igra ključnu ulogu u strategijskom planiranju, a što se očituje iz slijedećeg:
1. obezbjeđuje vodeću filozofiju – marketing koncept,
2. obezbjeđuje inpute (identificira tržišne prilike i ocjenjuje potencijal preduzeća) strategijskim planerima i
3. unutar pojedinačnih poslovnih jedinica kreira strategije za postizanje ciljeva.
3. Zaključak
Iako se mnogo češće strateško planiranje veže za velika preduzeća, koristi od ovakvog poslovnog pristupa mogu itekako imati i mala i srednja preduzeća.
Strateško planiranje uključuje razvijanje strategije za dugoročni opstanak i rast. Ono se
sastoji od 4 koraka: definisanja misije preduzeća, utvrđivanja ciljeva, kreiranja poslovnog
portfolia i razvijanja planova pojedinih funkcionalnih područja.
Definisanje jasne misije preduzeća počinje izradom nacrta formalne izjave o misiji,
koja mora biti tržišno orijentisana, realistična, motivirajuća i konzistentna sa tržišnim
okruženjem. Misija se zatim transformiše u detaljno razrađene pomoćne ciljeve za vođenje
ukupnog preduzeća.
Na osnovu ovih ciljeva, menadžment kreira poslovni portfolio u kome se odlučuje o tome koji poslovi i proizvodi trebaju dobiti više ili manje resursa. Zauzvrat, svaka poslovna i proizvodna jedinica mora razviti detaljan plan u skladu sa planom cjelokupnog preduzeća. Opsežni i upečatljivi planovi podržavaju strateško planiranje preduzeća putem detaljne specifikacije mogućnosti u okruženju.
Strateško planiranje je temeljna komponenta suvremenoga strateškog pristupa posolovanju. S ostalim elementima i poslovnim opcijama koje koncept strateškog poslovanja donosi, strateško planiranje omogućuje sustavski pristup izboru između brojnih mogućnosti za poduzimanje poslovnih akcija. Kompanije koje primjenjuju strateško planiranje, će zasigurno,  povećati svoju konkurentnost i poslovne rezultate kako na domaćem tako i na međunarodnom tržištu.


Razgovor s korisnikom:Muslim~bswiki

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Muslim. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Muslim~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:28, 17 mart 2015 (CET)


Razgovor s korisnikom:SOGFBIH

Na dnu stranice SOGFBIH stoji Ova web stranica i njen cjelokupan sadržaj, uključujući, primjerice, sav tekst i slike (sadržaj), vlasništvo su i autorsko djelo društva, njenih podružnica, sponzora ili povezanih društava (zajedno, Povezana društva) ili drugih, pri čemu su sva prava zadržana ukoliko nije naznačeno drugačije. Kopirajući tekst i stavljajući ga na Wikipediju kršite: 1) Zakon o autorskim pravima 2.) pravila i smjernice Wikipedije. Molim vas da prije daljnjeg uređivanja Wikipedije pročitate gornje upute --C3r4 12:42, 25 decembar 2013 (CET)
Posljednja opomena: kopiranjem sadržaja sa stranica kršite autorska prava, molimo vas da prestanete, u suprotnom ćete biti blokirani--C3r4 14:50, 25 decembar 2013 (CET)

Već ste upozoreni i već vam je 2 puta kazano zašto brišemo vaš članak o SOGBiH. Kršite Zakon o autorskim pravima BiH i pravila Wikipedije. --C3r4r2d2 12:50, 22 januar 2015 (CET)


Razgovor s korisnikom:Visocicaguy

Možda vi lično imate dopuštenje da objavljujete tekstove sa drugih stranica, ali autor i vlasnik te stranice mora dati neopozivo pravo i dopuštenje da se tekstovi i slike sa te stranice objave na wikipediji pod CCA-SA ili GFDL licencom, znači ako je dato dopuštenje vama ne znači da vi to dopuštenje možete davati trećim stranama tj. wikipediji bez saglasnosti autora teksta i stranice. nadam se da sam vam pojasnio. A zar nije lakše da članak napišete svojim riječima? To je daleko ljepše i potkrijepite ga izvorima i literaturom.--C3r4 09:01, 28 decembar 2013 (CET)
OK, razumijem. Napisat cu clanak cim nadjem malo vremena. Hvala na pojasnjenju!
Visocicaguy (razgovor) 16:23, 31 decembar 2013 (CET)


Razgovor s korisnikom:Stjepanovic

Savjetujem ti da prije rada prvo malo proučiš ovu dobrodošlicu (ne postavlja se tek tako) i pogledaš kako su urađeni članci iz tematike koja te zanima. I za svakog početnika bolje je da pita nešto, pa uradi, nego da uradi (obično pogrešno, pa neko mora čistiti iza njega), pa pita. Uvijek će se naći neko da pomogne (možda ne uvijek iste minute ili sata, ali naći će se). -- KWiki (razgovor) 01:27, 4 septembar 2014 (CEST)

Molim vas da za provjeru izgleda članka koristite opciju „Prikaži izgled“.Učestalim korištenjem opcije „Sačuvaj članak“ opterećavate stranicu nedavne izmjene i historiju članka. Hvala.

Pozdrav. Članak je dostupan svima čim ga pregleda autorizovana osoba na Wikipediji. Na Google-u je dostupan nakon perioda ažuriranja stranice, otprilike do 7 dana. --Munja (razg.) 17:55, 5 septembar 2014 (CEST)

Molim vas da se, kad pišete na stranici za razgovor nekog članka ili na stranicama za razgovor drugih korisnika, obavezno potpišete uz pomoć 4 znaka ~~~~ ili tako što ćete pritisnuti znak za potpis u alatnoj traci na vrhu prozora za uređivanje. Hvala.

Zašto brišete dijelove iz članka? --AnToni(R) 11:47, 30 novembar 2018 (CET)

Hvala vam za eksperimentiranje na  Wikipediji. Vaš test je radio, i vraćen je na prethodnu izmjenu ili uklonjen. Koristite igralište za bilo kakve testove koje želite raditi. Pogledajte stranicu dobrodošlice da naučite više o doprinosu našoj enciklopediji. palapabosnia (razgovor) 13:36, 12 decembar 2018 (CET)


Razgovor s korisnikom:Rethymno

Molim vas da kada pišete na stranici za razgovor nekog članka ili na stranicama za razgovor drugih korisnika, obavezno se potpišete uz pomoć četiri znaka ~~~~ ili tako što ćete pritisnuti znak za potpis na vrhu prozora za uređivanje. Hvala.
osim toga na navedenoj stranici tekst je zaštićen copyrightom --178.20.21.12 23:08, 31 decembar 2013 (CET)
Na sajtu piše © 2008. - 2013. Putovnica.net • Sva prava pridržana
Preuzimanje tekstova bez dozvole najstrože je zabranjeno!--178.20.21.12 00:31, 1 januar 2014 (CET)

Zamolio bih te da povezuješ članke koje napraviš sa drugim wikipedijama. Ima sa strane opcija "Dodaj veze". Eto kao primjer tvoj zadnji napravljeni članak Međare. Ako gdje zapne, samo javi. -- Edin(r) 16:13, 3 januar 2014 (CET)

Povezivanje članaka sa drugim jezičkim wikipedijama

Podaci iz popisa 1991. godine se uopće ne podudaraju sa Popis_stanovništva_u_Hrvatskoj_1991_(Knin). Ne znam u čemu je tu problem. --C3r4 14:45, 7 januar 2014 (CET)

Bilo bi bolje za članke o gradovima u Hrvatskoj postavljati podatke iz Popis 2011, a ne zastarjele podatke iz 1991. godine Kao npr. za Knin podatke sa članka Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011 (Knin). Takođe bi bilo dobro internim linkovima povezati članke o popisima 1991 i 2011. godine. --AnToni(razgovor) 15:13, 7 januar 2014 (CET)

: Tek sam sad vidio da dijagram prikazuje gradsko naselje Knin, a ne grad Knin. Kako je Knin historijski zanimljiv zbog promjene stanovništva, svakako da ti podaci pripadaju u članak! --AnToni(razgovor) 15:35, 7 januar 2014 (CET)

:: Sad za sad, neka tako ostane, ali mislim da je koncept, koji sam započeo u BiH (vidi: Demografija Bileće i Bileća), bolji jer demografiju prikazuje u posebnim člancima, a aktualne podatke u članku o gradu. --AnToni(razgovor) 16:05, 7 januar 2014 (CET)

::: Ne znam jesi li u međuvremenu našao odgovor koji si mi postavio, međutim, konsultiraj se sa AnTonijem, on je dosad sve popise ubacio pa možeš iskoristiti sve šablone, a mislim da ti on dosta može pomoći. Ako šta treba slobodno javi. Zasad ti dobro ide, nadam se da ćeš za ove veće gradove Knin, Šibenik i Skradin moći štogod proširiti i dopuniti. Srdačan pozdrav, --C3r4 19:00, 7 januar 2014 (CET)

Ostavio sam ti nagradu za rad u oblasti geografija. Samo tako nastavi! Sve najbolje. :) -- Edin(r) 15:37, 8 januar 2014 (CET)

Pošto vidim da si dovoljno upoznat sa Wikipedijinim radom, mislim da je uredu da primiš uređivačka prava. Od sada će tvoje izmjene biti automatski označene kao patrolirane. :) -- Edin(r) 14:48, 9 januar 2014 (CET)

Pa u kategoriji Naselja u Hvaru nalazi se članak Hvar (grad)? Nije mi baš najjasnije.--C3r4 14:08, 23 januar 2014 (CET)

Samo 1 manja napomena: ne moraš praviti stranice za razgovor dok se ne ukaže potreba za njima. A inače sve pohvale za marljivost. To se i vidi i cijeni. -- KWiki (razgovor) 01:03, 24 januar 2014 (CET)

Samo da ponovim ovo iznad. :-) A prije smo i mi pravili stranice za razgovor za sve živo, što kažu, ali kad čovjek bolje pogleda, stvarno ne trebaju postojati dok se ne pojavi potreba (a ionako je sekunda posla da se napravi). -- KWiki (razgovor) 13:58, 14 april 2014 (CEST)

Pogledajte NUTS! --AnToni(razgovor) 10:41, 24 januar 2014 (CET)

Hvala i vama, što god treba samo javite, bilo kakva pomoć, pitanje, sugestija, rado ćemo vam pomoći--C3r4 18:44, 27 januar 2014 (CET)

Pozdrav Rethymno. Naišao sam tokom čišćenja na ovaj članak koji bi predložio za brisanje. Pošto već radiš na gradovima/naseljima Hrvatske, možda bi mogao i "spasiti" ovaj članak. Ne treba odma, samo eto da znam da li ćeš još stići i do ovog. :) -- Edin(r) 15:41, 31 januar 2014 (CET)

Vezano za šablon za Rusiju, prepustit ću to nekom od naših tehničara koji su tome vični, vaš upit ću premjestiti na temu o tehničkim pitanjima, hvala još jednom i lijep pozdrav --C3r4 22:32, 8 februar 2014 (CET)

Poštovanje, evo uredio sam ti Lokacijsku kartu Šibensko-kninske županije ako je trebaš! Pozdrav!! Golden Bosnian Lily (r) 00:01, 11 februar 2014 (CET)

 Golden Bosnian Lily (r) 14:42, 11 februar 2014 (CET)
Funksionira, funkcionira! :) Golden Bosnian Lily (r) 19:44, 11 februar 2014 (CET)

Šablon - Lokacijska karta Šibensko-kninska županija

Ako si u mogućnosti, bilo bi također dobro da dodaš sekciju "Također pogledajte" u svim ovim člancima koje radiš. Mislim da bi mogao link prema županiji o kojoj je riječ, ili možda nešto još dodatno (samo da nije preširoka tema kao na primjer Regije Hrvatske; to se već nebi trebalo dodavati). -- Edin(r) 14:26, 20 februar 2014 (CET)

- Pogledaj ovdje. Vidiš ovaj odjeljak "Izvorna datoteka"? Tu imaš dugme "Pretraži", pomoću kojeg odabireš sliku sa svog računara. Na samom dnu imaš padajući izbornik s licencama. Dalje, treba popuniti ovaj mini formular "Infoslika" (kopirati u odljeljak "Opis datoteke"). -- KWiki (razgovor) 00:24, 21 februar 2014 (CET)

Još ovo samo: ako je ime datoteke "čudno" (zbog tehničkih stvari), preimenuj je kod sebe prije postavljanja (mada se može preimenovati i nakon postavljanja, ali onda je treba preimenovati i u člancima/šablonima u kojima se koristi). Pogledaj sad kako je urađeno na primjeru grba Šestanovca (vidi Nedavne izmjene), pa će ti biti jasnije. I samo nastavi. :) -- KWiki (razgovor) 14:24, 4 mart 2014 (CET)

--Golden Bosnian Lily (r) 19:50, 7 mart 2014 (CET)

Šablon:Lokacijska karta Dubrovačko-neretvanska županija

AnToni je radio te popise, pa ostavi njemu poruku. On će to pogledati sutra, aBd (mada će vidjeti i ovo sad u Nedavnim izmjenama). -- KWiki (razgovor) 01:26, 8 april 2014 (CEST)

Ne znam znaš li, ali nedaleko od Blagaja ima jedna rječica, pritoka Bune, koja se zove Bunica, a po njoj se i to područje tako naziva u govoru (ne znam je li naziv i služben). Uglavnom, potreban je čvor-članak. :-) (iako nemamo članak o rječici i vjerovatno ga nećemo ni imati jer nije velika ni nešto značajna, ali je u Hercegovini hidronim/toponim relativno poznat). -- KWiki (razgovor) 15:31, 18 april 2014 (CEST)

Ma nije nikakav problem, imao sam namjeru da iskoristim novi šablon da bi stari mogli izbrisati, a ostalo mi je oko 40-50 članaka, uglavnom slobodno ti radi, zabilježi samo šta si ostavio pa javi ako bude trebala pomoć --C3r4pričaj 14:55, 21 maj 2014 (CEST)

Pozdrav također. Drago mi je da ste opet ovdje. Ma nije nikakav problem, meni se raširi po cijelom ekranu, a mislim da postoji negdje šablon za široke slike panorame. Pogledajte mislim da ima na člancima Sarajevo ili Pariz ako vam to može pomoći. --C3r4pričaj 13:45, 9 juli 2014 (CEST)

Tar je također druga riječ za katran, pa bi možda u naziv naselja trebalo u zagradi staviti "grad", "selo", "naselje", "Hrvatska", šta je već najtačnije. I napraviti čvor-članak. :) I dobro došao nazad s još bolje zasluženog odmora. :) -- KWiki (razgovor) 15:43, 14 juli 2014 (CEST)

Kod članaka tipa Naselja u..., možeš koristiti Šablon:Naselja,  kao u primjeru, čime se automaski stvaraju tri kategorije! Pozdrav! --AnToni(razgovor) 13:39, 17 juli 2014 (CEST)
Kad napraviš neku kategoriju tipa "Naselja u Varaždinskoj županiji", zamolio bih te samo da je povežeš na Wikipodacima (u slučaju da postoji na drugim jezicima, naravno). -- KWiki (razgovor) 16:45, 18 februar 2015 (CET)

Hello, I'm ATBC and work on wikipedia in Italian. Where did you get this information?

Thank you :) --Atbc (razgovor) 10:30, 15 septembar 2014 (CEST)

Postavljanjem šablona npr. Šablon:Ozalj članak se automatski kategorizira u sve tri kategorije: Naselja u Ozlju, Naselja u Hrvatskoj i Naselja u Karlovačkoj županiji! Pozdrav! --AnToni(razgovor) 18:37, 5 oktobar 2014 (CEST)

Mislim da ne postoji ova opcija, da je obrnuto mogli bi jednostavno naći gdje se šablon koristi, ali u ovom slučaju sve su obične slike, možda će se naše kolege i urednici sjetiti nekog rješenja. --C3r4razgovor 08:18, 11 oktobar 2014 (CEST)

Vidim sinoć je naš tehničar Edinwiki nešto radio oko tih šablona, pa je vjerovatno nešto poremetio, ali će ispraviti vrlo brzo čim vidi poruku. --C3r4razgovor 08:22, 21 novembar 2014 (CET)

U naziv članka o naselju valjalo bi staviti odrednicu "mjesto/grad/naselje" pošto je riječ "Cvetković" ipak prvenstveno poznata kao prezime. Ako vidiš da je potrebno, možeš napraviti i čvor (a ne moraš :)). -- KWiki (razgovor) 13:26, 25 novembar 2014 (CET)

Rude su množina od ruda. --C3r4razgovor 18:31, 29 novembar 2014 (CET)

Množina naravno. sorry. Pa bit će valjda nekad napisan i taj članak (moj Fach), a dovoljno će biti čvor, a plašim se ako ostane Rude za naselje da će neko nekad staviti link prema naselju a u kontekstu stijena i obrnuto. --C3r4razgovor 18:43, 29 novembar 2014 (CET)

: - well done--C3r4razgovor 19:03, 29 novembar 2014 (CET)

...u vaše namjere i vaš doprinos. Do danas ste uradili kao malo ko na bs.wiki. Svaka vama čast, kapa do poda. (Hut ab). --C3r4razgovor 16:43, 30 novembar 2014 (CET)

.. od mene za Vas iz oblasti geografije. Svaka čast! -- Golden Bosnian Lily (r) 16:12, 4 decembar 2014 (CET)

Ista stvar i kod mene, ne znam u čemu je stvar, možda se i pojavi ako budemo malo strpljivi. Nisam primijetio da je iko čačkao. Pozdrav. --C3r4razgovor 13:53, 7 decembar 2014 (CET)

Uopće mi nije jasno, a meni na Igralištu sasvim regularno prikazuje istu tu sliku.--C3r4razgovor 13:57, 7 decembar 2014 (CET)

Promijenjen je šablon za zastave, između ostalih i za HR, ali to ništa ne utječe na članke. Zato se pojavljuje to obavještenje. --C3r4razgovor 13:22, 15 decembar 2014 (CET)

..za obnovu (davno) naučenog ;) --C3r4razgovor 17:36, 18 decembar 2014 (CET)

Hi Rethymno! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (razgovor) 01:59, 14 januar 2015 (CET)

Ja sam čačkao karte (moramo sad sve srediti), a vratio sam ti kartu Zagreba. Pozz --Munjanes (razgovor) 22:31, 16 februar 2015 (CET)

Ti si zadužen za naselja u Hrvatskoj, pa zato. :D --Munjanes (razgovor) 22:53, 16 februar 2015 (CET)

Pozdrav Rethymno. Trenutno vršimo neke tehničke izmjene na ovim kartama. Ti samo nastavi i ne obraćaj pažnju na te greške. Ispravit će se. ;) -- Edin(r) 14:43, 25 april 2015 (CEST)

Bila je ustvari prava greška u koordinatu. Vidim da radi u ostalim člancima.  Neko je drugi ispravio. -- Edin(r) 15:03, 25 april 2015 (CEST)

Hello Rethymno, thanks for working on this wiki in your language. We updated the list of priority translations and I write you to let you know. The language used by this wiki (or by you in your preferences) needs about 100 translations or less in the priority list. You're almost done!
Please register on translatewiki.net if you didn't yet and then help complete priority translations (make sure to select your language in the language selector). With a couple hours' work or less, you can make sure that nearly all visitors see the wiki interface fully translated. Nemo 16:06, 26 april 2015 (CEST)

Translating the interface in your language, we need your help

Pozdrav prijatelju, da odgovorim umjesto KWikija ako može: koliko sam primijetio slike su postavljene na društvenu mrežu G+. Kako i na koji način možemo naći i dobiti dozvolu da je taj korisnik suglasan da se njegove slike mogu objaviti na Wikipediji, jer si takvu licencu postavio. Druga stvar, šta ako ta osoba nije stvarni vlasnik odnosno autor slike (tačnije svih tih slika). Ako mogu šta pomoći javi bez ustručavanja. --سلام - C3r4r2d2 20:41, 12 maj 2015 (CEST)

Hej, ma dobro je nema veze, ionako nisam tražio preko imena korisnika. Ovako, našao sam kategoriju na Commonsu, pogledaj jesu li to sve te slike koje si tražio, tako da ne moraš uopće ništa postavljati na bs.wiki jer imamo na commonsu, tako da ih sa Commonsa direktno pozivaj. --سلام - C3r4r2d2 20:57, 12 maj 2015 (CEST)

Molim te glasaj. Ti si ovdje čest gost, pa bi bilo fino čuti i tvoje mišljenje, kakvo god ono bilo. --Munja-x86 (razgovor) 14:32, 16 maj 2015 (CEST)

Ovdje Wikipedia:Prijedlozi za upravnika ;) --Munja-x86 (razgovor) 14:35, 16 maj 2015 (CEST)
Probaj osvježiti stranicu (u pregledniku) meni se dobro prikazuje. Ili možda ne gledamo istu stranicu? Koji tačno članak? --سلام - C3r4r2d2 17:38, 28 maj 2015 (CEST)

Da nije ovaj šablon naselja u Požegi? Evo sad sam popravio! --سلام - C3r4r2d2 17:42, 28 maj 2015 (CEST)

:- Nema na čemu prijatelju! --سلام - C3r4r2d2 17:47, 28 maj 2015 (CEST)

::Vjerovatno je to neko nešto dirao, samo od sebe se ne može poremetiti. Samo mi reci koja dva šablona pa ću pogledati. --سلام - C3r4r2d2 07:30, 29 maj 2015 (CEST)

Mi ti preusmjerili nazive slika odnosno grbova (KWiki i ja), nadam se da si saglasan i da si primijetio, ako nemaš ništa protiv da usvojiš istu praksu. Pozdrav, --سلام - C3r4r2d2 11:21, 10 juni 2015 (CEST)

Bilo šta što je smisleno. Dakle ako je npr. ovaj primjer sa grbom: Grb ime mjesta ili slično. --سلام - C3r4r2d2 11:38, 10 juni 2015 (CEST)

:Odlično, sad ću preusmjeriti dvojnika na pravi članak. --سلام - C3r4r2d2 12:36, 11 juni 2015 (CEST)

I meni se zna tu i tamo "podrepiti" da zaredam sa sitnim izmjenama na istom članku u nekoliko minuta zbog brzine i nepažnje, ali možeš li samo malo više imati na umu na opciju "Prikaži izgled"? -- KWiki (razgovor) 01:58, 27 juni 2015 (CEST)

I spajati i kategorije na Wikipodacima + svrstavati novonapravljene kategorije. Mislim, svaka čast na neizmjernom trudu i doprinosu, ali nemoj ostavljati "rupe" ovakvog tipa za sobom kad već sve drugo radiš kako treba. P. S: Ništa lično, naravno. -- KWiki (razgovor) 04:37, 27 juni 2015 (CEST)
Moram te opet malo podsjetiti na ovo dugme. ;-) – KWiki (razgovor) 18:12, 11 mart 2016 (CET)

Je li to gotova Hrvatska konačno? --Munja (x64) 20:52, 30 juni 2015 (CEST)

Hvala Bogu. S čim sad krećeš? :) --Munja (x64) 20:56, 30 juni 2015 (CEST)

: Mogao si vala odmorit, pa napunit baterije... do septembra. Ili duže, zaslužio si. --Munja (x64) 21:01, 30 juni 2015 (CEST)

Moja je prva ideja bila da jednostavno u infobox i uvod stavim verziju naziva na manjinskom jeziku (kao na eng. Wikipediji), ali su nazivi na ćirilici greškom protumačeni kao provokacija pa sam bio i blokiran na 12 minuta. Koji bi bio Vaš savjet što bi se trebalo napraviti? Trebam li dodati samo vezu na članak Manjinski jezici u Hrvatskoj bez preusmjeravanja na taj dio članka, treba li se u uvod i/ili infobox dodati naziv na manjinskom jeziku uz korištenje izvora? Ja na ovom projektu nisam do sada baš bio aktivan pa bi mi savjet vrlo dobro došao. Lijep pozdrav.--MirkoS18 (razgovor) 11:03, 14 juli 2015 (CEST)

Mislim da sam ga iz prve našao. --سلام - C3r4r2d2 07:48, 1 septembar 2015 (CEST)

Kad pravimo šablon općina, pišemo ga u obliku "Šablon:Općina NAZIV", da ne bi bilo zabune a ima još razloga (pogledati GBL-ovu SZR). Ovo smo interno dogovorili a mislim da bi trebali uvesti kao standard na cijeloj Wiki. Eto kaži i ti svoje mišljenje. --Munja (razgovor) 14:22, 16 novembar 2015 (CET)

Pogledaj kako smo npr. nazvali šablon za općinu Sokolac: Šablon:Općina Sokolac, a ne Šablon:Sokolac. Kontaš sad? :) --Munja (razgovor) 22:43, 16 novembar 2015 (CET)

:Sitnica: kad praviš kategorije, šablon  treba ići ispred (odnosno iznad) šablona . Ako ne razumiješ o čemu pričam, vidi ovu izmjenu. Inače, kad se tako stavi, onda je okvir Commons kategorije u nivou teksta na vrhu, a to i hoćemo. -- Srđan 📣  23:09, 16 novembar 2015 (CET)

Postoji jedna litija u "mom" kraju Litij-oksid zvani litija ;) --سلام - C3r4r2d2 14:55, 1 decembar 2015 (CET)

Mislim na litij-oksid koji se također naziva i litija. Pogledaj članak. --سلام - C3r4r2d2 16:15, 1 decembar 2015 (CET)

Pogledaj ovaj šablon :Šablon:Naselja u Sloveniji! Umjesto početnog teksta može da stoji u svakom članku, a da se još malo dotjera. --AnToni(R) 21:25, 2 decembar 2015 (CET)

Zdravo, Rethymno! ;) Danas sam ujutro napravio izmjenu u članku o Budencu, no ti si ju poništio. Ne razumijem čemu to; nije li bolje premjestiti sliku ili ju možda - ukoliko je moguće - uklopiti u infokutiju?--Walenikino (razgovor) 18:48, 21 decembar 2015 (CET)

:Joj, Rethymno, pa možeš mi pisati "ti"! Doista, tu nema problema! :D "Držite se svog terena" - Budenec i jeste moj teren. "...otiđite do Budenca, uslikajte nam Budenec..." - u blizini živim, a sliku šume sam sam načinio prošle godine. Toliko o tome - lijep ti pozdrav iz mjesta kod Budenca!

::P.S. Sretan ti zimski solsticij! ;)

Rethymno, na članku Kotor-Varoš ste u sekciji: Nacionalni sastav stanovništva - naselje Kotor-Varoš prepravili podatke koji dolaze do kontradiktornosti podataka koji su uneseni sa ove stranice (stranica 23). Bilo kako bilo moraćete staviti referencu odakle ste uzeli podatke da prepravimo referencu ili da poništimo Vaš unos podataka. --Golden Bosnian Lily (r) 15:29, 23 decembar 2015 (CET)

Nacionalni sastav stanovništva - naselje Kotor-Varoš

.. po uzoru na Hrvatsku da ja to uradim isto za Bosnu i Hercegovinu? Rethymno, AnToni, C3r4 i ostala uvažena gospodo... očekujem Vaša mišljenja ;) --Golden Bosnian Lily (r) 09:55, 31 decembar 2015 (CET)

Vidi Razgovor:Spisak općina u Bosni i Hercegovini (Ž)! --AnToni(R) 11:09, 31 decembar 2015 (CET)

Pozdrav Rethymno. Ako ti je lakše za spisak općina možeš koristiti šablon:Spisak općina, uglavnom i ovako što si dosad radio je sasvim ok. (Primjer: Spisak općina u Bosni i Hercegovini (H))
--Golden Bosnian Lily (r) 12:11, 6 januar 2016 (CET)

Ma nikakav problem kolega ;) Znamo se mi već dugo ;).--سلام - C3r4r2d2 18:47, 10 januar 2016 (CET)

Mogu li te zamoliti da ovaj šablon ubaciš u članke (osim u te geografije država)? Dok napravim šablon, ne ostane mi živaca za ubacivanje (većinom). :) P. S: Slobodno dodaj još koji grad ili rijeku ako sam šta zaboravio (ali gledano od izvora prema ušću). -- KWiki (razgovor) 14:45, 14 januar 2016 (CET)

Članak Donja Močila si preusmjerio na Donja Močila (Bosanski Brod) pa sam malo pretraživao i nisam našao nigdje da postoji još kakvo naselje pod imenom Donja Močila. Ako postoji bilo bi dobro napraviti čvor. Pozdrav. --Golden Bosnian Lily (r) 16:33, 25 januar 2016 (CET)

Interesuje me šta je netačno u mojoj dopuni teksta?!  --Silverije (razgovor) 18:36, 25 februar 2016 (CET)

Ako nije bilo netačno, zašto si onda poništio izmjenu? Datum kada je Tesla izjavio da je ponosan na svoj rod i domovinu, piše u samom telegramu, a irelevantno je da li je to bilo prije ili poslije 1941. godine. Relevantna je sadržina njegove izjave koja pokazuje svu njegovu veličinu, uglađenost i toleranciju (za razliku od mnogih drugih naduvanih "veličina"). A šta se tiče 1941., ona je samo posljedica 1918., od kada su srpski žandari provodili državni teror kralja Petra (i kasnije Aleksandra) u Hrvatskoj, a i drugdje u bivšoj državi. Uzgred, Tesla nije "samo" rođen u Hrvatskoj (naravno, tada u okviru Habsburške monarhije), nego je i dio života proveo u njoj.  --Silverije (razgovor) 21:04, 26 februar 2016 (CET)

:Ako govorimo o frustracijama, mislim da su one na Tvojoj strani. A šta se tiče društvenih mreža, često nisu previše interesantne. Pozdrav,   --Silverije (razgovor) 20:29, 1 mart 2016 (CET)

Slučajno nađoh Glavica (Sukošan), pa mislim da si preskočio tabelu stanovništva? --سلام - C3r4r2d2 11:38, 21 april 2016 (CEST)

Hi!
Iberocoop has launched a translating contest to improve the content in other Wikipedia related to Ibero-American Culture.
We would love to have you on board :)
Please find the contest here: https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Translating_Ibero_-_America/Participants_2016
Hugs!--Anna Torres (WMAR) (razgovor) 16:33, 10 maj 2016 (CEST)

Participate in the Ibero-American Culture Challenge!

Cijenim tvoj trud, volju i doprinos, ali ovi članci o slovenskim naseljima (npr., ovaj) samo su iluzija, a ne pravi članci. Ako nema dovoljno materijala o nekom naselju, onda jednostavno ne treba ni pisati taj članak i to je sve. Nije poenta da se ima članak o svemu nego da svaki članak koji imamo ispunjava kriterije enciklopedije. Upoznat si s onim projektom čišćenja kratkih članaka i znaš da nam ih ne treba još. Naravno, ne želim da ovo shvatiš pogrešno ili lično, samo da imaš u vidu. – KWiki (razgovor) 14:25, 30 septembar 2016 (CEST)

Samo nastavi, nema smisla prekidati. Ja možda imam malo strožiji pristup, ali to nema veze sa drugim korisnicima. – KWiki (razgovor) 14:38, 30 septembar 2016 (CEST)

: Samo nastavi...--AnToni(R) 14:41, 30 septembar 2016 (CEST)

pusti KWiki čovjeka da radi. 3k članci ti slabi? :) -- palapabosnia (razgovor) 15:26, 30 septembar 2016 (CEST)

: Nisam ga ni držao. :) A što se tiče 3k, oduzmi kutiju i tabelu, pa vidi šta zaista ostane. Dvije-tri rečenice (ne računaj reference i vanjske). Historija, geografija, privreda i ostalo ne postoje (na to sam mislio pod ovim "nema dovoljno materijala" /dostupnog/) iako znam da su to mala mjesta. Ali dobro, neka se radi. – KWiki (razgovor) 15:55, 30 septembar 2016 (CEST)

:: , ako ćemo realno, pored naselja u HR, SLO i BiH koje je Rethymno odradio, imamo i NGC/IC, koji su istog standarda (dakle, tabele, osnovni podaci infokutije i sl.). Znači, naselja nisu ni bolja ni lošija od toga. Gledajmo malo širu sliku cijele enciklopedije. [Svi bismo mi voljeli da su ti članci kao, npr., titanij ;) ;), he-he.] --سلام - C3r4r2d2 16:29, 30 septembar 2016 (CEST)

::: Optiku da i ne spominjemo. :-) U redu je, rekoh. I izvinjavam se, za svaki slučaj. :) – KWiki (razgovor) 16:38, 30 septembar 2016 (CEST)

kad dođu na spisak 1000 najkraćih, izbriši ih :)--palapabosnia (razgovor) 16:47, 30 septembar 2016 (CEST)

Super, stvarno nisam to znao. Hvala.--سلام - C3r4r2d2 16:25, 19 oktobar 2016 (CEST)

Sigurno mi se potkrala greška. U svakom slučaju važno da je ispravljeno. Pozdrav :) --Марко Станојевић (razgovor) 15:41, 31 oktobar 2016 (CET)

Drug, treba li brisati ova preusmjerenja? --سلام - C3r4r2d2 16:02, 23 novembar 2016 (CET)

Kad god budeš imao u planu raditi veliki broj (sitnih) izmjena, zamoli mene ili druge admine da te tada privremeno prebace u botove dok ne završiš što imaš, da se izbjegne gužva u Nedavnim izmjenama. ;-) – KWiki (razgovor) 15:14, 10 februar 2017 (CET)
U redu.--Rethymno (razgovor) 15:19, 10 februar 2017 (CET)

U više članaka ima link na skakaonicu Logarska dolina (Ljubno) (malo D), pa šta predlažeš tu (u vezi s razlikovanjem od naselja Logarska Dolina)? Mislim da ovo nije službeni naziv skakaonice, ali se dosta upotrebljava. (Uporedi ovo i ovo.) -- KWiki (razgovor) 13:34, 10 april 2017 (CEST)

Cestitke za napisani jubilarni 75000-ti članak!--AnToni(R) 14:52, 18 august 2017 (CEST)ö

Pridružujem se čestitkama. --- CH3OHCl3Radodaj H2O 15:00, 18 august 2017 (CEST)
Puno, puno...moraću da se "skidam"...--Rethymno (razgovor) 15:01, 18 august 2017 (CEST)

Hello Drago Rethymno! Can you make an article in Bosnian about singer :en:Nikolai Noskov? If you make this article, i will be grateful! Thank you (Hvala)! --89.110.6.207 16:17, 28 august 2017 (CEST)

Pozdrav. Imam jedno pitanje: Geografske odrednice Slovenije koje se nalaze u člancima: Damelj, Budinci, Slivna, Benica (to je trenutno što sam naletio na njih) ne shvatam. Prvo, nalaze se u vanjskim linkovima što nebi trebalo da bude, a drugo, ne vidim sličnost tih naselja koja se nalaze čak i nekoliko stotina kilometara jedno od drugog. --Golden Bosnian Lily (r) 08:13, 11 oktobar 2017 (CEST)

To su krajnje tačke države. Najistočnija, najsjevernija...--- CH3OHCl3Radodaj H2O 08:16, 11 oktobar 2017 (CEST)
Ispravljeno (stavljeno van vanjskih linkova)--Rethymno (razgovor) 11:48, 11 oktobar 2017 (CEST)
Znam da znaš ali... češće korištenje tipke prikaži izgled će ti puuuno pomoći. Bez ljutnje...--- CH3OHCl3Radodaj H2O 16:39, 8 novembar 2017 (CET)
Molimo Vas da za provjeru izgleda stranice koristite dugme "".Učestalim korištenjem dugmeta "" opterećujete nedavne izmjene i historiju članka. Hvala na razumijevanju.
Vozdra kolega, provjeri molim te ovu izmjenu.--- CH3OHCl3Radodaj H2O 19:39, 21 decembar 2017 (CET)

* da u vanjskim linkovima naselja dodaješ službeni sajt općine,
* da šablon  ne stavljaš u članke jer "u biti" članak koliko god da dorađuješ on će pretežno uvijek biti nedovršen,
* da navkutije u vanjskim linkovima redaš po važnosti, npr: , , ,  (grad, općina, naselje),
* da linije u infokutiji (<!-- *** Gornji dio *** -->, <!-- *** Ime **** -->, <!-- *** Slika *** -->...) izbaciš iz upotrebe...
U članku Slovenj Gradec pogledaj moje dvije izmjene ;)
Naravno, ovo je moj prijedlog, a ti nastavi kako misliš da je bolje. Svako dobro! --Golden Bosnian Lily (r) 08:52, 15 januar 2018 (CET)

Samo da te pozdravim Rethymno i nastavi ovako. Radiš odlično, a nisam znao da je Slovenija onako velika. Mislim, odakle ti sve nalaziš ona njihova naselja? Šta ċe biti kad se jednog dana prebaciš na neku veċu zemlju? Šalim se. Samo nastavi ovako i još jednom veliki pozdrav.
Nerko65 (razgovor) 19:48, 1 oktobar 2018 (CEST)

Pređi na Austriju! Pa ćemo zajedno!--AnToni(R) 07:36, 2 oktobar 2018 (CEST)

: Pa ako bi neko radio na Austriji, Slovačkoj, Češkoj mi bi i Austro-Ugarsku završili :)--Rethymno (razgovor) 11:50, 2 oktobar 2018 (CEST)

:Sljedeća zemlja je Crna Gora zar ne Rethymno? ;) :) --Golden Bosnian Lily (r) 08:37, 2 oktobar 2018 (CEST)

Samo polako, "Do Soluna sto somuna"..--Rethymno (razgovor) 11:50, 2 oktobar 2018 (CEST)

Ako si zainteresiran, pogledaj malo ovdje komentare pa iznesi mišljenje. Pozdrav! :-) – Srdjan m (razgovor) 10:05, 4 oktobar 2018 (CEST)

Izvini, nisam mogao vratiti izmjenu IndexAccounta jednim klikom (na mobitelu sam), pa sam obje izmjene vratio. Dodao sam tvoju promjenu ;) --Munja (razgovor) 10:08, 4 oktobar 2018 (CEST)

Hej, Rethymno. Na koji način pišeš članke o naseljima (konkretno o ovim u Sloveniji)? Imaš li neki šablon (kostur / predložak) pa samo popuniš informacije ili je nešto drugo? Pitam jer me zanima bi li ti bilo lakše da umjesto ovog "it. Trenta, njem. Trenta" što bude u zagradi kod nekih mjesta to popunjavaš šablonima ", "? Pozdrav. – Srdjan m (razgovor) 10:15, 5 oktobar 2018 (CEST)

Promijenit ću (upravo testiram) sa AWB! --AnToni(R) 19:02, 8 oktobar 2018 (CEST)

Da ne diram sliku koju si postavio lokalno, na Zajedničkom poslužitelju sam postavio drugu (slobodnu) sliku, pa ako želiš, postavi je u članak.--MaGa (razgovor) 17:09, 8 oktobar 2018 (CEST)
Nisi baš meni napravio, već ostalim suradnicima WP. Kuti pripadaju Badžuli, a za Oštrovce nemam pojma. Tih (napuštenih) zaselaka ima previše. Nekako sam sklon mišljenju su Oštrovce pripadale Dobranju, ali bez formalnog i službenog naziva kao i mnogi drugi primjeri istoga tipa. Što bi rekli - gradski (tj. seoski) kvart.--MaGa (razgovor) 18:45, 8 oktobar 2018 (CEST)
...zamoliću te, više mi se za ništa ne obraćaj, jer takve me osobe u životu ne interesuju... Ako se ovo odnosi na mene, molim lijepo - zašto?--MaGa (razgovor) 21:16, 8 oktobar 2018 (CEST)

I have seen that you have published very interesting articles on wikipedia, and I would like to ask you for help regarding Jelovka.
I am investigating the origin of my great great grandfather who emigrated to Uruguay, I found out that he lived in Jelovka 18, he was baptized in the Roman Catholic Church "San Andrés".
I'm very curious about Jelovka, but I do not find any information, the only thing I know was a populated place within Bakar. Can you create an article about that? He could even donate money if he does. I'll be very greatful. I7strelok (razgovor) 10:38, 11 novembar 2018 (CET)

Možeš li provjeriti Medančiće?--- CH3OHCl3Radodaj H2O 08:04, 23 januar 2019 (CET)

Samo da pozdravim naseg putopisca Rethymno i svako dobro da zaželim. Baš sam radoznao da vidim šta dolazi poslije Slovenije.
Nerko65 (razgovor) 15:59, 26 mart 2019 (CET)

Budući da si ti uradio ovu gomiletinu članaka o naseljima u Hrvatskoj (i ne samo u Hrvatskoj), izvini ako sam današnjim preusmjeravanjima i "račvanjima" napravio neki dodatni posao. Jednostavno, ostrva su poznatija od istoimenih naselja i trebala bi imati prednost u imenovanju, tj. previše su poznata u regiji da bi im bila potrebna dodatna odrednica (mada uvijek ima izuzetaka, npr. Jabuka, ili, pak, Vir, zbog značenja "vrtlog", što je iz druge nauke). Svako dobro i samo nastavi. Svaka čast na živcima. :-) – KWiki (razgovor) 15:25, 9 juli 2019 (CEST)

Ne razumijem zašto se uklonili tu izmjenu? Franjo Josip (razgovor) 12:10, 30 oktobar 2019 (CET)

Pozdrav, imam pitanje. Postoji li neki određeni razlog zbog kojeg uklanjaš moje izmjene? Nisu bile zlonamjerne, ispravljao sam pravopis. --Pajo Pajimir 18:28, 29 mart 2020 (CEST)

Hvala što uređujete moje članke o naseljima u S.Makedoniji. Trenutno sam "amater" što se tiče ovakvog tipa članaka, ali ću vjerovatno postati bolji :) Arnel  (razgovor) 18:27, 30 april 2020 (CEST)

Pozdrav Rethymno. Zanima me šta da uradim ako naziv općine nije isti kao naziv sjedišta te iste općine. Do sad sam radio samo na istoimenim. Znam da ne pravimo posebne članke za općine pa zato i pitam. Hvala Arnel  (razgovor) 17:36, 17 maj 2020 (CEST)

Zašto je poništeno svo unapređivanje članka, i to bez obrazloženja? --5.43.102.127 12:16, 9 august 2020 (CEST)

Pozdrav Rethymno!
Zanima me zašto ste poništili moje proširenje članka Brnica (Žalec)? Arnel  (razgovor) 19:21, 7 april 2021 (CEST)

Ooooo... Pa gdje si, čovječe? :-) Kako si? Sve dobro, zdravo? – KWiki (razgovor) 14:05, 8 maj 2022 (CEST)

Pozdrav, pozdrav...sve je ok, Hvala. Samo slobodnog vremena nema kao ranije. Rethymno (razgovor) 14:15, 8 maj 2022 (CEST)

Pozdrav, odlican posao na naselja u CG. Htio sam te pitat da li koristis bota. Ako da, htio bih da ga koristim za te iste clanke na albansku vikipediju, naravno ako je moguce. Hvala unaprijed. —AT44 (razgovor) 18:05, 21 maj 2022 (CEST)

Pozdrav, radovalo bi me kad bi sljedeći put upotrijebio polje Sažetak i na brzinu objasnio mi gdje sam pogriješio. Inače, ovaj grb se više ne koristi jer je općina još 2015. godine usvojila novi. —Upwinxp (razgovor) 11:55, 26 septembar 2023 (CEST)