Razgovor:Stari most/Arhiva 1

Tijekom građanskog rata 1991-1995.g u Bosni i hercegovini, Stari Most su koristili u vojne svrhe Mudžahedini i ostali muslimanski ekstremisti za prebacivanje oružja i ljudstva i napade na zapadni dio grada Mostara te je nažalost most srušen od strane Hrvatskog Vijeća Obrane 1993.g. Stari Most je rekonstuiran i obnovljen 2004.g

Mir Harvene, prilicno korektan clanak, hvala na dopunama. Ja se licno ne bih slozio sa misljenjem iznesenim o Praljkovoj ulozi, jer on i dalje figurira kao jedan od glavnih osumnjicenih za rusenje mosta, no cinjenica je da to nije dio njegove haske optuznice. Oblaganje mosta "colericom" (po rijecima Praljka) u jednoj fazi rata, nije i ne moze biti alibi za sve radnje koje su se desile godinu dana kasnije, u drugoj fazi rata.
Pingos 21:00, 4 Oct 2004 (CEST)

Hja...gdje bi bili kad bi se svi slagali. Osobno mislim da nema i neće biti suglasnosti između Hrvata i Bošnjaka muslimana o ratu 1993-1994- nikada. Kao što ni danas, realno, nema suglasnosti o 1. svj. ratu između Francuza i Nijemaca (iako glume istovjetnost stavova). Most je samo dio priče o tom ratu. Usput-po bosanskom pravopisu Halilovića (tj. pravopisnom rječniku),"spoljašnji" je srbizam koji nije dio jezika, i ne spada u dopuštene dublete. Mir Harven 00:36, 5 Oct 2004 (CEST)
LICEMJERJEEEEEEE !!!!
NE DA ME JE SRAM, NEGO MI JE MUKA KOME SMO POMAGALI, KOGA SMO DIZALI IZ PEPELA I SPAŠAVALI IZ ČETNIČKIH RALJA
1. Taj most ništa više ne pripada muslimanima nego hrvatima.
2. Ako ga je i srušio HVO (a nije) pa šta onda. Od kud muslimanima pravo da svojataju BiH i most, ma ko su oni. A inače bolje srušit most, nego da "Armija BIH" s abu-dabi ekipom nagrne preko njega i počne osvajati Hrvatske položaje i ubijati Hrvate. Dakle most je legitiman vojni cilj bio i bit će.
3. Srušili su ga pripadnici Armije BiH što pokazuju sve nezavisne (znači ne-hrvatske i ne-muslimanske studije)
4. kada je ono malo svjesnih i hrabrih muslimana koji su znali šta se počelo događati ušlo u HVO da se odupru Srbskoj agresiji. Alija the balija je šutio ko zaliven, a ostali su se ili pravili da se to njih ne tiče ili su se odmarali na hrvatskom jadranu.
5. Kad je HV slao instruktorske timove da obučavaju sve formacije koje se bore protiv Vojske RS i JNA, tada Hrvatska nije bila agresor na BiH.
5. Kada je Hrvatsk SLALA VOJNU POMOĆ ARMIJI BIH I ORGANIZIRALA OFORMLJIVANJE NJENIH JEDINICA NA PODRUČJU HRVATSKE, tada Hrvatska nije bila agresor na BiH.
6. Kada je oslobađala Mostar od JNA i Vojske RS tada isto nije bila agresor na BiH.
7. Ali kada je Armija BiH počela PRVA (i to potvrđuju sve nezavisne studije, zabole me za nečije dojmove) izvoditi napadne operacije prema položajima HVO-a, te kad je Hrvatska pomogla HVO-u i to, pazi sad ovo, nikada jedinicama većima od satnija, u isto vrijeme brinući se o izbjeglicama i ranjenima iz BIH u Hrvatskoj i u isto vrijeme ne zatvarajući vojna skladište Armije BiH u Hrvatskoj, e onda je naglo postala agresor. E onda nek vam bude Hrvatska je agresor i neka je.
8. Kada prebrojiti (osobu po osobu) broj žrtava s Hrvatkse i Muslimanske strane u ratu HVO - ARMIJA BiH vidjet ćete da Hrvatskih žrtava ima više za nekih 100-njak ljudi.
9. Hrvatska nikada nije napravila napadne operacije velikog razmjera prema Armiji BiH (a iz Maslenice, Bljeska i Oluje smo vidjeli kako takve operacije izgledaju), dok se isto ne može reći za Armiju BiH (npr. Operacija Neretva). Iz toga proizlazi da čak ni u najzagriženijem dijelu hrvatsjke politike nije postojao nekakav koherentan i konkretan teritorij na čije granice unutar BiH je trebala izaći HV kao potpora HVO-u, dok je u dijelu muslimanskog vodstva uvijek postojala želja za proboj do jadrana dolinom Neretve.
10. Puno su Hrvati naučili o muslimanima (za koje su smatrali da su hrvati samo promijenjene vjere, što nedavna genetska istraživanja i dokazuju) i bez obzira tko su i što su danas bosanski muslimani, siguran sa da će se od sad morati brinuti sami za sebe i tući sa svojima pravoslavnim neprijateljima (kad tad), ali bez Hrvata ovaj put.
BOSANSKI MUSLIMANI SU UVJERENI DA BiH PRIPADA SAMO, ILI NAJVIŠE, NJIMA, DA SU IH SVI OSTALI (UKLJUČUJUĆI I ONE KOJI SU SPRIJEČILI NJIHOV VOJNI SLOM I VELIKE POMORE) NAPADALI I ISTREBLJIVALI (ČAK I PRIPADNICI ONE ZEMLJE KOJA IH JE PRVA PRIZNALA I KOJA PO NJIHOVIM RIJEČIMA OD SVIH EVROPSKIH ZEMALJA NAJBOLJE PRIHVAĆA MUSLIMANE I ISLAM OD SVIH EVROPSKIH ZEMALJA), ZNAČI ONI SU UVJERENE ŽRTVE I TU SE NIŠTA, AMA BAŠ NIŠTA NE MOŽE.

Clanak mi lici kao prvi izvjestaj komisije za Srebrenicu kada je receno da su se Bosnjaci sami ubijali.
Stari most je srusio HVO, a ne JNA. Srusio ga je Praljak koji se hvalio rusenjem mosta jer je smatrao kao i svaki barbarin da je to legitiman cilj.
Da ovo Mostarci procitaju sigurno bi digli revoluciju, jer ovo je i definitivno Sagoljevska propaganda, da se navode stavovi ko je rusio most.
Sram da Vas bude za SVAAAAA VREMENAAAA!!!
Sta je vama ljudi?! Praljak dao da se most zastiti. Ovo je LAZZZZ. Poginuli skakaci su stitili Most, koji su ga oblagali gumama, a ne Praljak.
----------------------------------------------------------------------------------------------
Uglavnom ovo sto sam gore rekao nisam ubacio u clanak, jer je to moje misljenje i ne zelim da ga navodim dok se ne dokaze u Hagu ili ospori.
Uglavnom jasno je sljedece:
1) Stari most je srusio HVO, i tu sam cinjenicu naveo bez demagogije o Praljku.
2) Nisam brisao stavove raznih strana iako oni nisu relevantni, jer na kraju krajeva sluze kao opravdanje ovog cine...
3) Posto clanak ima svrhu odbrane HVO-a, onda sam dodao sazetak optuznice protiv Praljka, kako
bi se dobila jasnija slika o cijelom slucaju.
Mislim da sam bio maksimalno korektan, sto se tice samih izmjena iako se i dalje drzim ovog naslova na Talk-u !!! ovako
za mene je stari most simbol turske tiranije nad hrvatima u bih koja ja trajala 500 godina tako da neka idu svi u pičku materinu s tim mostom i kuturnim naslijeđem zajebavali su nas 500 godina i sad bi još, e da ne bi. Da skratim hvo je srušio most ali nije zbog toga nego zbog vojnih razloga,preko mosta prelazili su muslimanski snajperisti i to svi znamo,tako da ono za što je praljak izdao zapovijed ima potpuno pravo jer ljudski životi vrijede više od mosta koji je simbol neprijatelja.Naravno da se muslimani neće složiti samnom jer njima je most vrijedniji od hrvatskih života .Posve razumljivo , bili smo na suprotnim stranama i još jesmo.
Zamolio bih osobu koja je napisala svoje misljenje gore da se suzdrzi psovanja i licnih napada (Wikipedia:Vandalizam)--Dado 17:06, 20 oktobar 2005 (CEST)
---------------------------------------------------------------------------------------------

Sram da bude ocite zlocince koji srusise Stari Most

Na koji nacin se pise clanak kada su iznesena suprotstavljena misljenja?
Konkretno u ovom clanku M.H. je iznio misljenje politickih stranaka u Hrvatskoj o rusenju mosta.
Ja sam iznio misljenje medjunarodnog suda u hagu. Zar je stranka iz Hrvatske s vecim prioritetom od ICTY u Hagu?
Dakle, kako to da se misljenje tribunala ne moze naci u clanku, a moze misljenje Slobodana Praljka.
Ne vidim koji je smisao u svemu.
TAkodjer sam vidio da je M.H. u clanku o G.V. naveo poglede strana u ratu. Medjutim za taj rat u G.V. optuzen je Praljak (takodjer), Jadranko Prlic, Bruno Stojic,MILIVOJ PETKOVIĆ, VALENTIN ĆORIĆ i BERISLAV PUŠIĆ od strane tribunala.
Kako ova cinjenica nije relevantna za clanak? Kada se radi o medjunarodnoj instituciji?!
Molim objasnjenje o pisanju clanka.

Haško tužiteljstvo nije relevantno iz više razloga. Prvo-povijest ne piše nikakav sud (iako ovaj to pokušava). Drugo- samo tužiteljstvo je do sada nekoliko puta promašilo (od Blaškića i, još prije, braće iz srednje Bosne, zaboravio sam im ime, ima ih na http://www.hercegbosna.org , pod current issues ili sl.) Treće- sam sud se dosta kompromitirao svojim trulim kompromisima (smiješna kazna Bilji Plavšić koja uživa u prirodi kućnog "pritvora" u Švedskoj, živi kao carica, bolje nego u BH). Sve u svemu- a što će biti ako (ili kad) optuže ekipu od Ganića preko Delića do pitajboga koga ? Hoće li onda tužiteljstvo biti "svetačko" i nepogrješivo ? Mir Harven 15:56, 14 Nov 2004 (CET)

:Sto se mene tice, ukoliko je Ganic kriv, onda treba da i odgovara. Medjutim hrvati zadnjih nekoliko godina pricaju istu pricu o optuzbama protiv bosnjaka, pa nista. Dakle, pretezno na nivou propagande...

:Medjunarodni sud, je osnovan od strane UN-a. A ti si s druge strane naveo odbranu Slobodana Praljka, zatim misljenje stranaka u Hrvatskoj (kako su oni relevantni?!). Kako su ultra-nacionalisti u Hrvatskoj relevantni, a nije misljenje Tribunala?

::ICTY je politička institucija koja je osnovana od Vijeća sigurnosti, a ne UN-a (usput-da je i od UN-a ? Pa što onda ? Ta se institucija više puta osramotila svojim pristranim i glupim glasovanjima.). Glede "ultranacionalista"-ne znam o kome se to samo radi. Mir Harven 15:01, 15 Nov 2004 (CET)

:Kao sto sam rekao providan si kao staklo. TI da tvrdis da Hag nije relevantan?

:Sto se tice Blaskica, on je osudjen (pravomocno) na 9 godina robije. Dakle, covjek je RATNI ZLOCINAC! U toj optuznici je dokazana umjesanost Hrvatske u ratu u BiH. Vi niste ni svjesni koliko je ova optuznica u korist BiH, jer sada BiH moze pokrenuti postupak protiv RH za agresiju.

::Svjesni smo da je to politička priča u kojoj se apostrofira Hrvatska-i što je izvan svake pameti. Svjesni smo i da je sama presuda kontradiktorna, jer se Ahmići definiraju kao legitiman vojni cilj, a stradanja civila ne kao etničko čišćenje, nego kao prekoračenje u porabi sile u legitimnoj vojnoj operaciji. Svjesni smo da je Blaškić "osuđen" samo zato da se izbjegnu neugodnosti za Haag i potencijalne (iako, teško pravno zasnovane) tražbe za odštetom od toga suda.Dakle- ne petljaj o čemu nemaš pojma.Mir Harven 15:01, 15 Nov 2004 (CET)

Ceka se samo jos punomocna presuda Kordicu (kojeg je Tiho ukopo do groba, jer je svoju odbranu zasnivao optuzujuci druge Hrvate, toliko o vama ugrozeni narode).

:Da, i to ide na dušu Blaškiću i njegoj prljavoj "strategiji" okrivljavanja drugih. Bez brige-ljudi ovdje ne zaboravljaju ni Kordića, ni Praljka,...a ni gadove kao Antu Nobila ili Mesića. Mir Harven 15:01, 15 Nov 2004 (CET)

:Zakljucak: Ti se bojis da se pored onih misljenja i pogleda o ratu navede i misljenje Tribunala. Kako si tako licemjeran? Pises neki clanak, po svom hiru, odnosno iznosis misljenje samo onih strana koji nece kompromitovati Hrvatsku i Hrvate.Emir Arven 13:31, 15 Nov 2004 (CET)
--------------------------------------------------------------------------------------------
Most nije srušio HVO
Eksperti tvrde: Most nije srušio HVO
Nacional donosi otkriće hrvatskih znanstvenika, ekspertnu analizu trojice stručnjaka koja tvrdi da Stari most u Mostaru nije srušio tenk HVO-a, nego podmetnuta mina. Pogledajte snimke samog trenutka rušenja različitih TV postaja i uvjerite se sami na ćemu tim stručnjaka temelji svoje tvrdnje
20.02.2006. 20:18
Prva fotografija pokazuje snimku ORF', na kojoj se vidi podizanje stupa vode do visine pola mosta istodobno kad se i u istočnom osloncu mosta uočava crni dim, snimka u sredini je od TV Mostara i malo je drugačijeg kuta te je crni dim uočljiviji, i na zadnjoj snimci pokus hrvatskih stručnjaka koji dokazuje da bi se aktiviranjem detonirajućeg štapina pod vodom podigao stup vode identičan sa snimke rušenja Starog mosta Pročitajte sve o ekspertnoj analizi trojice stručnjaka koja će uskoro izići iz tiska kao knjiga u Zagrebu, koja donosi iznenađujuću tvrdnju: Stari most u Mostaru nije srušio tenk HVO-a, nego podmetnuta mina aktivirana iz muslimanskog dijela grada, što potvrđuje izjave generala Praljka da nije sudjelovao u tome vandalskom činu. Središnji dio te knjige je ekspertiza pod naslovom "Analiza rušenja Starog mosta prema dostupnim videosnimkama", što su je izradila trojica zagrebačkih stručnjaka: diplomirani inženjer kemije 51-godišnji dr. Muhamed Sućeska i diplomirani inženjer strojarstva dr. Aco Šikanić, obojica s Brodarskog instituta u Zagrebu, te diplomirani inženjer strojarstva, 74-godišnji dr. Slobodan Janković, umirovljeni profesor i znanstveni savjetnik na Fakultetu strojarstva i brodogradnje u Zagrebu. Janković je i sudski vještak, kojega je Tribunal u Haagu angažirao u slučaju suđenja generalu Tihomiru Blaškiću. Na snimkama koje je emitirala ORF 2, a preuzela Hrvatska televizija, vidi se podizanje stupa vode do visine pola mosta istodobno kad se i u istočnom osloncu mosta uočava crni dim. Prema pokusu hrvatskih stručnjaka, aktiviranjem detonirajućeg štapina pod površinom vode dokazana je hipoteza da bi se u tom slučaju podigao stup vode identičan onome sa snimki rušenja starog mosta. Janković, Sućeska i Šikanić u svojoj knjizi tvrde da je Stari most u Mostaru vjerojatno srušen upotrebom slične naprave kakvu su oni konstruirali za potrebe svojeg eksperimenta
[]

"Tokom rata u Bosni i Hercegovini 1992.-1995.g, most je teško oštećen u sukobu srpsko-crnogorskih snaga i JNA s jedne, te HVO-a u kojem bijahu Hrvati i Bošnjaci, s druge strane.
Teška artiljerija JNA je ozbiljno uzdrmala strukturu mosta, no, zapovjednik HVO-a, general Slobodan Praljak je dao opločiti i utvrditi most e da bi se spriječilo njegovo daljnje rušenje. Ipak, danas je upravo Praljak prozivan kao glavni krivac faktualnog rušenja mosta koje se dogodili tokom rata Bošnjaka, tada već pripadnika Armije BiH, i Hrvata iz HVO-a 1993."

1) U prvoj recenici se impliciraju stvari koje citatelja mogu dovesti do pogresnog zakljucka:
   a) Zeli se reci da je most prevenstveno ostecen od strane JNA. Odnosno zeli se
      odgovornost sa Hvo-a, prebaciti na JNA, iako se zna da su fatalna ostecena nastala u
      raketiranju HVO-a.
   b) Zeli se reci kako su se u HVO, borili i Bosnjaci, sto je jeftina propaganda.
      Vjerovatno je bilo sporadicnih bosnjackih slucajeva u HVO-u, medjutim M.H. je
      presutio kljucnu stvar. Bosnjaci su se na pocetku rata u hercegovini pridruzili HOS-u
     (a ne HVO-u).

   c) HOS (Hrvatke oruzane snage) su bile lojalne predsjednistvu BiH. Komadant Hos-a, je bio
      Blaz Kraljevic, kojeg je Alija Izetbegovic imenova generalom Oruzanih snaga BiH.

:Kakav Alija, kakve OSBH. Mir Harven 15:01, 15 Nov 2004 (CET)

::Lijepi nas Alija. A sto se tice HOS, kako te nije sramota. Ubili ste Kraljevica jer je bio protiv podjele BiH. Jedan mi je hrvat rekao: "Oni bi i vlastitog sina ubili ukoliko je protiv njih". Emir Arven 11:36, 16 Nov 2004 (CET)
   d) Blaz Kraljevic je izdao proglas Bosnjacima i Hrvatima, da ne prihvate plan podjele
      koji su skovali Boban i Karadzic (Tudjaman-Milosevic)

   e) Nakon nekoliko dana (gle cuda). Blaz Kraljevic je ubijen sa svojim obezbjedjenjem.
      A HOS se raspao.

      O ovome je pisao i James Mason>      ''
      The Serbs were on the run and would be until the communist Charles Holbrooke stepped
      in to save their ass. Soon after the Croatian HDZ party attacked HOS, setting the two
      Croatian parties against each other, and HVO attacked the Muslims in Bosnia. A true
      Balkan war.

:2)"Teška artiljerija JNA je ozbiljno uzdrmala strukturu mosta, no, zapovjednik HVO-a, general Slobodan Praljak je dao opločiti i utvrditi most e da bi se spriječilo njegovo daljnje rušenje."
   a) Govori se o brizi brizljivog Praljka, kojeg tereti Tribunal upravo za rusenje.
   b) Ne govori se o Skakacima koji su most oblagali gumama kako fasisti ne bi srusili most.
   c) Mislim da je svrha ovog uvodnog dijela, odbrana Praljka, te se prema tome moze
      smatrati pamfletom.

:3)"koje se dogodili (rusenje mosta) tokom rata Bošnjaka, tada već pripadnika Armije BiH, i Hrvata iz HVO-a 1993"
     a)citalac moze steci dojam da je most srusen u unakrsnoj vatri, sto je LAZ.
     b)nigdje se ne navodi jednostavna tvrdnja da je most srusen 9.11.1993. i da ga je srusio
       HVO (ovdje ne iznosim ko je izdao naredjenje, ali je jasno da ga je srusio HVO, a ne
            Marsovci.)''

:Emir Arven 14:35, 15 Nov 2004 (CET)
+++++++++++++
Koliko se sjećam u Haagu su optuženi Sefer Halilović, Enver Hadžihasanović,a ima ih još (Orić). Čekaju ljudi društvo Silajdžića i ostalih. Mir Harven 15:01, 15 Nov 2004 (CET)

:MOLIM UREDNIKE DA DAJU SVOJ KOMENTAR NA OVO, POSTO OCITO OVAJ ZASTUPA LAZI I PROPAGANDU, STO NIJE U INTERESU ENCIKLOPEDIJSKOG CLANKA.Emir Arven 11:36, 16 Nov 2004 (CET)

::Evo ti odgovora, kinfa: http://www.un.org/icty/bhs/cases/hadzihasanovic/hadzihasanovic_cis.htm . Može i još. Iako, ponavljam- za mene je ICTY obična farsa. Mir Harven 19:14, 16 Nov 2004 (CET)

:::Kada sam rekao da zastupas Lazi mislio sam na Praljka i HVO!

:::Hadzihasanovic nema veze sa Starim mostom! Nije ga on rusio! Rusili su ga neuro-slucajevi kao sto si i ti! Mozes ponavljati da je za tebe Hag farsa, jer to isto radi i Milosevic.

:::Slucajnost ili ne, nero-covjece (get some help). A koliko ja vidim, nedavno je u Hag otputovao onaj silovatelj Bralo, Hrvat bezbeli...A vi se navili ko papagaji da u Hag idu hiljade i hiljade Bosnjaka...kako ono kazu: ko laze, taj krade, ko krade, taj ubija!Emir Arven 13:41, 17 Nov 2004 (CET)

::::Ne, nego si tvrdio da su neistine oko toga da su bošnjačko-muslimanski zapovjednici procesuirani u Haagu. Također, tvrdio si da je Praljak optužen za rušenej starog mosta u Mostaru od haaških gulanfera- što opet nije istina, jer je vidljivo da on u tom trenu nije više imao formalno zapovjedništvo nad HVO-om. Glede pake Brale: a, kakve veze on uopće ima s temom ? Osim što su se i hrvatske stranke počele očitovati oko haaških svinjarija: http://www.hrt.hr/vijesti/STR.html#1100789346 .. " 18. studenoga - Saborski Klub HSP-a pozvao je Vladu da od Vijeća sigurnosti UN-a zatraži nezavisnu istragu rada glavne haške tužiteljice  Carle del Ponte, za koju HSP-ovci tvrde da je lagala kada je govorila da je Hrvatska skrivala  Miroslava Bralu, optuženog za ratni zločin u Ahmićima.
Čelnik HSP-a Anto Đapić je na konferenciji za novinare u Zagrebu rekao kako je nedvosmisleno dokazano da je del Ponte lažno izvijestila europske institucije da je Hrvatska pod lažnim imenom skrivala Bralu, čime je naštetila Hrvatskoj i njezinim naporima ka što bržem uključenju u europske integracije.
Pozivajući se na pisanje zadarskog tjednika Hrvatski list, Đapić je kazao da se Bralo još prije devet godina, kada je saznao da ga je haško tužiteljstvo optužilo za ratni zločin, predao nizozemskom bataljonu SFOR-a, čiji ga je zapovjednik tada pustio. Novi dokazi pokazuju da je del Ponte lagala, da je znala kako Hrvatska ne skriva Bralu, čime je zadala udarac nastojanjima Hrvatske za priključenje EU-u, rekao je Đapić.
HSP stoga od Vlade traži da 23. studenoga, kada se očekuje izvješće Haškog tužiteljstva o suradnji Hrvatske s Haškim sudom pred Vijećem sigurnosti, od tog središnjeg tijela UN-a zatraži da provede nezavisnu istragu rada Tužiteljstva, te tako, pravnim sredstvima, obrani nacionalne interese i zaštiti optužene od lažnih optužbi. (H/mb)"..Mir Harven 20:22, 18 Nov 2004 (CET)
----------------------------------------------------------------------------------------------

Uredu, posto se ocito ovaj ne zeli odreci borbe za "uznike" u Hagu, odlucio sam da se vise sa ovim jadom ne natezem, oko optuznice, pa necu insistirati da se pored svih onih pogleda o rusenju mosta unese i misljenje optuznice protiv praljka.
Ali zato cu u uvodu clanka izbaciti, tvrdnje ili implikacije, kako se ne bi stekao pogresan zakljucak.

I ovako isfabricirane optužnice ICTY-a se ne petljaju u priču o starom mostu u Mostaru, jer je Praljak napuštao dužnost kad je taj most bio srušen. Ostalo su bapska naklapanja,
http://www.un.org/icty/pressreal/2004/p836-e.htm
...He directly and indirectly commanded "Herceg-Bosna"/HVO foces and operations in Bosnia and Herzegovina. The Indictment states that from approximately 24 July 1993 to 9 November 1993, he served as top overall military commander of "Herceg-Bosna"/HVO armed forces. In his various positions and functions, Praljak excercised de jure and/or de facto command and control over "Herceg-Bosna"/HVO forces.....
No-dajmo i Praljku riječ: http://www.referendum.8k.com/rekli%20su%20o%20bih%204.htm Mir Harven 16:33, 17 Nov 2004 (CET)

:Kao sto sam rekao, sacekat cemo da Hag da svoju rijec, za 2-3 godine, ali sto se tice same optuznice, ona je naslovljena na Prlica i ostale:JADRANKA PRLIĆA, BRUNU STOJIĆA,

:SLOBODANA PRALJKA, MILIVOJA PETKOVIĆA,VALENTINA ĆORIĆA i BERISLAVA PUŠIĆA. Dakle radi se o integralnoj optuznoci u udruzenom zlocinackom poduhvatu, a u clanu 116. na teret im se stavlja i rusenje starog mosta. Da im je bilo stalo do mosta, sigurno bi kaznili pocinioce>

:Clan 116.

:U sklopu i tokom opsade istočnog Mostara, snage Herceg-Bosne/HVO-a namjerno su uništile ili teško oštetile sljedeće džamije ili vjerske objekte u istočnom Mostaru: Sultan Javuz Selimovu džamiju (poznatu i kao mesdžid Sultana Selima Javuza), Hadži-Mehmed-beg Karađozovu džamiju, Koski-Mehmed-pašinu džamiju, Nesuh-age Vučjakovića džamiju, Čejvan Ćehajinu džamiju, Hadži-Ahmed-age Lakišića džamiju, Roznamedžije Ibrahim-efendije džamiju, Ćosa Jahja-hodžinu džamiju, Hadži-Kurtinu džamiju ili Tabačicu, te Hadži-Memijinu Cerničku džamiju. Dana 9. novembra 1993., snage Herceg-Bosne/HVO-a uništile su Stari most, građevinu od međunarodnog značaja, koja je premošćavala rijeku Neretvu, povezujući istočni i zapadni Mostar.Emir Arven 12:19, 18 Nov 2004 (CET)

::Iako smatarm da je strai most u Mostaru bio legitiman vojni cilj, i da u Haagu tek trebaju dokazati da to nije tako- ta cijela priča nema veze s Praljkom- jer on više nije bio zapovjednik HVO-a. Opet pucanj u prazno-po tko zna koji puta od haaških komedijaša. Mir Harven 20:22, 18 Nov 2004 (CET)

:Ali kao sto rekoh sacekajmo presudu, pa cemo nastaviti pricu na ovu temu. Pozdrav.Emir Arven 12:19, 18 Nov 2004 (CET)
kao prvo ovo je NOVI stari most koji se rekonstruisan od komada onog pravog starog mosta. večina je kamena dopremana sa kamenoloma (novi kamen) i sve je rađeno novim tehnologijama bla bla bla.... fazon je da se kaže da je most srušen (neču sada o tome ko ga je srušio) međutim da je rekonstruisan i svi sada mir, mir, mir nije niko kriv.... malo morgen ovo nikada neće biti onaj most kojeg su barbari srušili. ovo je NOVI STARI MOST

Iako smatram da je veći dio optužnice politikantska svinjarija uperena protiv Hrvata iz BH, činjenica je da Slobodan Pralja nije optužen za rušenje Staroga mosta u Mostaru, nego je to stavljeno u paket koji se može ticati bilo koga. Tekst je dostupan na engleskom na http://www.un.org/icty/indictment/english/prl-ii040304e.htm , stoga dio o Praljku i mostu ide iz glavnoga teksta. Mir Harven 23:38, 7 feb 2005 (CET)

:::Jesil ti glup ili šta? Prvo nemoj se glupirat sa svojim nepravopisom, jer se ne kaže Stari Most, nego Stari most, s druge strane u tekstu kada se koristi most, a implicira se Stari most, piše se VELIKIM SLOVOM, nepismeni tokmaku!!! Što se tiče Praljka, i sveopće zavjere, ne seri, više sa tom UGROŽENOŠĆU, svima ste se popeli na glavu. Cigani su za vas gospoda, jer se ne jadaju ko vi! Sram da vas bude. U optužnici stoji i Član 116. To ne možeš negirati, papčino. Eto ovo je najbolji primjer, kako ti shvataš svoju ulogu na wiki!Emir Arven 15:54, 8 feb 2005 (CET)

:::::Pazite molim lijepo rečenice u kojoj Miralem, kaže da je "u pomalo neodređenim terminima optuženo rukovodstvo HB-a, za "zločinačku urotu". Koji debil!Emir Arven 01:18, 9 feb 2005 (CET)
OPTUŽNICA
Tužilac Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, u skladu sa svojim ovlaštenjima iz člana 18 Statuta Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (dalje u tekstu: Statut Međunarodnog suda), optužuje:
JADRANKA PRLIĆA, BRUNU STOJIĆA,
SLOBODANA PRALJKA, MILIVOJA PETKOVIĆA,
VALENTINA ĆORIĆA i BERISLAVA PUŠIĆA
za zločine protiv čovječnosti, teške povrede Ženevskih konvencija i kršenja zakona ili običaja ratovanja, kako slijedi:
OPTUŽENI
Hrvatska zajednica Herceg-Bosna objavila je svoje postojanje 18. novembra 1991. kao politički i teritorijalni entitet na teritoriji tadašnje Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine (dalje u tekstu: SRBiH). U avgustu 1993. godine, Hrvatska Zajednica Herceg-Bosna se proglasila Hrvatskom Republikom Herceg-Bosnom i taj će se entitet, u oba svoja oblika, dalje u tekstu nazivati Herceg-Bosnom. Mate Boban je bio predsjednik Hrvatske Zajednice Herceg-Bosna od njenog začetka, kao i predsjednik Hrvatske Republike Herceg-Bosne do približno februara 1994. Radnjama poduzetim 8. aprila 1992. i 15. maja 1992., razni čelnici Herceg-Bosne, među kojima je bio i Mate Boban, osnovali su Hrvatsko vijeće obrane (dalje u tekstu: HVO) kao oružane snage i vladu Herceg-Bosne, opisavši HVO kao "vrhovni" izvršni, upravni i odbrambeni organ Herceg-Bosne.
Član 116.
U sklopu i tokom opsade istočnog Mostara, snage Herceg-Bosne/HVO-a namjerno su uništile ili teško oštetile sljedeće džamije ili vjerske objekte u istočnom Mostaru: Sultan Javuz Selimovu džamiju (poznatu i kao mesdžid Sultana Selima Javuza), Hadži-Mehmed-beg Karađozovu džamiju, Koski-Mehmed-pašinu džamiju, Nesuh-age Vučjakovića džamiju, Čejvan Ćehajinu džamiju, Hadži-Ahmed-age Lakišića džamiju, Roznamedžije Ibrahim-efendije džamiju, Ćosa Jahja-hodžinu džamiju, Hadži-Kurtinu džamiju ili Tabačicu, te Hadži-Memijinu Cerničku džamiju. Dana 9. novembra 1993., snage Herceg-Bosne/HVO-a uništile su Stari most, građevinu od međunarodnog značaja, koja je premošćavala rijeku Neretvu, povezujući istočni i zapadni Mostar.
Opsada istočnog Mostara okončana je oko 12. aprila 1994., nakon što su organi vlasti Herceg-Bosne/HVO-a i muslimanska strana potpisale mirovni sporazum u Splitu, u Republici Hrvatskoj.
Gorenavedenim radnjama, ponašanjem, postupanjem i propustima, te kao što je dalje opisano u paragrafima 15-17, 39 i 218-230, JADRANKO PRLIĆ, BRUNO STOJIĆ, SLOBODAN PRALJAK, MILIVOJ PETKOVIĆ, VALENTIN ĆORIĆ i BERISLAV PUŠIĆ snose odgovornost za sljedeća krivična djela: progone, kao što se tereti u tački 1; ubistvo (tačka 2); hotimično lišavanje života (tačka 3); silovanje (tačka 4); nečovječno postupanje (seksualno zlostavljanje) (tačka 5); deportaciju (tačka 6); protivpravnu deportaciju civila (tačka 7); nehumana djela (prisilno premještanje) (tačka 8); protivpravno premještanje civila (tačka 9); zatvaranje (tačka 10); protivpravno zatočavanje civila (tačka 11); nehumana djela (tačka 15); nečovječno postupanje (tačka 16); okrutno postupanje (tačka 17); uništavanje imovine velikih razmjera (tačka 19); bezobzirno razaranje (tačka 20); uništavanje ili hotimično nanošenje štete ustanovama namijenjenim religiji i obrazovanju (tačka 21); oduzimanje imovine (tačka 22); pljačkanje (tačka 23); protivpravni napad na civile (tačka 24); protivpravno sprovođenje terora (tačka 25); i okrutno postupanje (opsada Mostara) (tačka 26).

Pročitao sam to, bez brige. I mogu reći da je veći dio-obično smeće. Ako je bio koji zločinački projekt- to je istjerivanje Hrvata u planu Neretva 93. To je istina, ova optužnica je obična politička smicalica. "Okrutno postupanje (opsada Mostara)": neka se malo osvrnu na "okrutno postupanje" u opsadi Berlina 1945. Kakva gluparija, no comment. Osim, možda:http://arhiv.slobodnadalmacija.hr/20030914/temedana01.asp ...Haaški tužitelji na određeni su način "progutali muslimansku priču" i, usprkos jasnom pomanjkanju logike, slijedili su liniju manjeg otpora. To jest, prikazivali su događanja od 1992. do 1994. kao dio hrvatskog plana da ovladaju središnjom Bosnom. Mračan je i utjecaj međunarodne politike na pojavljivanje pojedinih optužnica u Tribunalu u Haagu. Još uvijek mi nije jasno zbog čega su haaški tužitelji tako revnosni i ekspeditivni u slučaju optužnica za Hrvate, zbog čega još uvijek iz praktičnih razloga ignoriraju muslimanske zločine i zbog čega ne pokazuju veliku želju da ubrzaju potragu i hapšenje srpskih zločinaca.
Uzmemo li sve u obzir, ne iznenađuje i strategija obrane koju su postavili Blaškićevi odvjetnici. Da su razumjeli širi kontekst sukoba, mogli su odabrati drugačiju strategiju obrane koja bi se u osnovnim crtama mogla temeljiti na sljedećim osnovama.
Prvo, zločini su se desili, ali ih je potrebno razumjeti kao obrambene akcije bosanskih Hrvata protiv planirane muslimanske agresije. Drugo, Blaškić i njegovi sunarodnjaci su se ponašali reaktivno i samoobrambeno, a ne u skladu s nekim mitskim planom hrvatske agresije. I treće, stvarnost zapovijedanja i kontrole kako u HVO-u tako i u Armiji BiH u tom razdoblju je bila takva da niti jedan zapovjednik, neovisno o njegovoj želji da to učini, nije mogao spriječiti (a čak ni kazniti nakon događaja) zločine svojih podređenih, među kojima s mnogima nije uopće imao izravnog kontakta.
Zašto je i kada vodstvo u Sarajevu odlučilo krenuti u sukob i očistiti od Hrvata Lašvansku dolinu?
Kao što sam objasnio u svojoj knjizi, vjerujem da je muslimansko vodstvo donijelo odluku, planiralo i provelo napade na hrvatsko stanovništvo srednje Bosne, neposredno nakon pada Jajca u listopadu 1992. godine. Kako bi ispitali hrvatski otpor i moguće reakcije UN-a, izveli su probni napad u siječnju 1993. godine, nakon kojeg je uslijedio sveopći napad u travnju 1993. godine. Mislim da je glavni razlog zbog čega je vodstvo BiH pod muslimanskom kontrolom željelo steći nadzor nad središnjom Bosnom ogroman problem s tisućama muslimanskih izbjeglica srpske agresije i nejasnoća što će raditi s tolikim brojem ljudi..........Mir Harven 09:48, 9 feb 2005 (CET)

Ako sam te dobro upratio, ti još uvijek negiraš, podjelu BiH sklopljenu između Miloševića i Tuđmana i pored svjedočenja Stjepana Mesića, Ante Markovića, Pedija Ešdauna, Mije Anića (NHI-čovjek je Hrvat), Ive Komšića.Emir Arven 11:25, 9 feb 2005 (CET)
Ta gluuparija o "podjeli" je komedija. Nije bilo nikakve "podjele"- da bar jest. Osim tog-što o tom mogu reći ljudi koji sz prokazani kao lašci, poput Mesića ili Ashdowna, ili Markovića kojeg je Milošević stjerao u kut i pretvorio u bijednu ljigu pred ekranom ICTY-a. Hrvoje šarinić i Dušan Bilandžić, koji su bili na razgovorima Tuđman-Milošević, jasno su rekli da toga nije bilo. Izem ti takvo klepetanje:
http://hr.wikipedia.org/wiki/Franjo_Tuđman
..Tuđmanova "bosanska politika" je često paušalno proskribirana, s osnovnom tezom da je on s Miloševićem na sastancima u Karađorđevu i Tikvešu "dijelio Bosnu". Te su tvrdnje nedokazane, a i besmislene već uslijed dva faktora: do zuba naoružani Milošević i onda razoružani Tuđman nisu se imali o čemu dogovoriti, jer je nerazmjer odnosa snaga protagonista projekta Velike Srbije i Hrvatske bio toliki da Miloševiću nije trebao nikakav Tuđmanov "blagoslov" za bilo kakav vojno-politički potez. Osim toga, nakon razgovora u Karađorđevu, agresija na Hrvatsku se razbuktala svom žestinom, od Vukovara do Dubrovnika- što je najbolji pokazatelj nebuloznosti priča o "podjeli BH". No, sama je BH uistinu i podijeljena. Ali ne u sastancima Tuđmana i Miloševića, nego najviše u jazu netrpeljivosti među njenim trima narodima, a što je sankcionirano (doduše, na prosrpski način) i formalnim priznanjem Republike Srpske na 49 % područja BH. Čudno - nitko ne proziva Clintona ili Holbrookea za "podjelu Bosne"....
http://www.hercegbosna.org/ostalo/hrvstrat.html#drugo
- da bi se pokazalo kakav je svijet u kojemu zivimo, samo cemo napomenuti da je Paddy Ashdown sa svojom legendarnom salvetom svjedocio pred haskim tribunalom kao svjedok optuzbe u slucaju generala Blaskica, e da bi se Hrvatsku proglasilo sudionikom "agresije na BiH". To, sto je njegovo svjedocenje zaprimljeno kao relevantno, ostavlja dojam kafkijanske more koja svjedoci o pokusajima reunitarizacije BiH preko instrumenata represije kakav je Haaski sud.
Vec jednostavna logicka analiza ovog segmenta optuznice, odnosno presude, ukazuje na njezinu problematicnost. Naime, jedini svjedoci za "medjunarodni oruzani sukob", tj. agresiju Republike Hrvatske na Bosnu i Hercegovinu su Paddy Ashdown i dva tajna svjedoka.
a) Oruzani sukob između Muslimana i Hrvata zavrsio je potpisivanjem Washingtonskog sporazuma 18. ozujka/marta 1994. Prema tom sporazumu bosansko-hercegovacki Hrvati i Muslimani formirali su Federaciju koja treba uci u konfederaciju s Republikom Hrvatskom.
b) Paddy Ashdown svjedoci o karti koju je nacrtao predsjednik Tudjman 6. svibnja/maja 1995. godine. Dakle, 14 mjeseci nakon prestanka sukoba i dogovora o Federaciji. Tudjman je "nacrtao kartu" kao odgovor na upit Ashdowna kako ce izgledati Bosna i Hercegovina za deset godina.
c) Salveta na kojoj je nacrtana karta, krunski je dokaz na temelju kojeg je donijeta presuda o "medjunarodnom oruzanom sukobu" koji je trajao 1993/94. Karta na salveti je "nacrtana" dvije godine nakon pocetka, a 14 mjeseci nakon zavrsetka sukoba.
Pitanje 1: kako je Lord Ashdown 6. svibnja/maja 1995. za 20 minuta razgovora s predsjednikom Tudjmanom post festum otkrio tajnu koju nitko drugi osim njega od Tudjmana nije saznao?
Pitanje 2: kako projekcija stanja Bosne i Hercegovine u 2005, moze biti argument o karakteru sukoba 1993/94?
Pitanje 3: kakav je to "medjunarodni oruzani sukob" u koji su ukljucene dvije drzave, a za njega znaju samo dva tajna svjedoka , ali ni oni ne mogu o tome svjedociti javno zbog svoje sigurnosti?
Vec 19. kolovoza/augusta 1995, dakle dvanaest dana nakon što je Paddy Ashdown obznanio Times-u da mu je Tudjman povjerio svoje namjere o podjeli BiH, predsjednik Tudjman dao je interview francuskoj televiziji FR-2, 29. kolovoza/augusta 1995. Turskoj televiziji, 4. rujna/septembra 1995 dao je interviw za TV Izrael, 23. rujna dao je interview za Le Figaro, potom 9. travnja/aprila 1996 za Politique internationale (Paris), te 15. prosinca/decembra 1997 interview za Corriere della sera. Svi ti razgovori objavljeni su 1999. godine u Zagrebu u izdanju renomiranih izdavača Sveucilisne naklade i Hrvatskog instituta za povijest u knjizi: F. Tuđman, "Hrvatska rijec svijetu".
Predsjednik Tudjman stalno je ponavljao isti odgovor na slicna pitanja: "u tom razgovoru ja sam samo podsjetio da je u okviru NATO-a 1993. godine iz Bruxellesa izasla jedna karta gdje je povucena crta podjele interesnih sfera između Istocne Europe i Zapadne Europe, koja ide kroz sredinu Bosne, i da bi vjerojatno rjesenje podjele, u okviru bosanske unije, izmedju srpskog dijela i federalnog dijela bosnjacko-hrvatskog, trebalo traziti u okviru te crte, a sve ostalo je onda jedna spekulacija kompromitiranja tog rjesenja..." .
Tudjman je i ponudio bibliografsku referencu, dakle, izvor gdje se moze provjeriti njegov navod: "Nacrtao sam na trazenje toga gospodina, kartu koja postoji u strategijskom atlasu koji je izdao "Complexe" iz Bruxellesa i koji prikazuje upravo tu crtu razgranicenja. To nitko ne moze osporiti, a naročito ne članice NATO-a ili Europske unije, pogotovo sto je taj dokument potpuno javan"
Tragom tih navoda nije tesko doci do "strategijskog atlasa" u izdanju "Complexe" iz Bruxellesa. Puna referenca tog atlasa je sljedeca:
Gerard Chaliand, Jean-Pierre Rageau "Atlas Strategique. Geopolitique des nouveaux rapports de forces dans le monde.", Editions Complexe, 1994, str. 219, .
Prema podatcima u impresumu atlas je dozivio niz izdanja: 1983, 1988, 1991, 1993, 1994.
Autori Gerard Chaliand i Jean-Pierre Rageau su znanstvenici s nizom objavljenih knjiga. Gerard Chaliand strucnjak je za politicka i strategijska pitanja suvremenog svijeta i gostujuci profesor na Harvardu, Berkeleyu i UCLA. Jean-Pierre Rageau strucnjak je za suvremenu povijest a posebno za istocnu Europu.
Na stranicama 108, 110, i 113 tri su zemljovida na kojima je povucena crvena crta smjerom sjever jug i "dijeli" Europu prema razlicitim kriterijima. Na sve tri karte Bosna i Hercegovina je "podijeljena", ali svaki put na nesto drugaciji nacin.
Karta br. 1 (na 108 stranici Strategijskog atlasa) naslovljena je Europa 1993 (naslov u desnom gornjem kutu karte). Ta karta prikazuje podjelu interesnih sfera između Zapadne i Istocne Europe (clanice NATO-a, i EU na jednoj, te Rusije i njezinih "dominiona" na drugoj strani). Na karti je povucena crvena crta od Estonije do od Estonije do krajnjeg juga BiH, tj. "Povijesna crta razdiobe između krscana katolika i pravoslavaca". Ta crta dijeli BiH na dva dijela gdje je cijeli zapadni dio s Banja Lukom i zapadnom Hercegovinom na katolickoj, a istocni dio sa Sarajevom i Tuzlom na pravoslavnoj "strani".
Potrebno je podsjetiti da karta Europa 1993 ne prikazuje tada aktualnu politicku i vojnu podjelu Bosne i Hercegovine. Naime, 1993 Srbi su kontrolirali 70% Bosne i Hercegovine . Medjunarodna zajednica svojim je mirovnim planovima Srbima nudila pocetkom 1992 g. 40-tak posto, a tijekom 1993. i 1994. jamcila je 50% BiH ako pristanu na mirno rjesenje za Bosnu i Hercegovinu .
Crta kojom je podijeljena Bosna i Hercegovina na karti br. 1, u Strategijskom atlasu, nije na samoj karti predvidjela ili oznacila sto je s Muslimanima (Bosnjacima): gdje se oni nalaze ili kako su teritorijalno rasporedjeni.
U sturom komentaru koji prati zemljovide u Strategijskom atlasu stoji između ostalog i sljedece: "Najveci mozaik u Europi okuplja tri regije: katolicku (Slovenci i Hrvati), pravoslavnu (Srbi, Makedonci, Crnogorci) - shizma koja datira iz 11. stoljeca - i muslimansku (oko 45% Bosanaca i većina Albanaca); sest republika: Srbiju i Crnu Goru, koje danas cine ono što je ostalo od Jugoslavije (stvorene nakon I svjetskog rata), Sloveniju i Hrvatsku na sjeveru, Makedoniju na jugu, Bosnu i Hercegovinu u sredistu (u kojoj zajedno zive Muslimani, Hrvati i Srbi); i konacno dva pisma: latinicu i cirilicu. K tome sjever zemlje dugo je bio pod austrijskom dominacijom (Habsburzi) dok je jugom dominiralo Otomansko carstvo – kulturni rascjep izmedju ta dva podrucja bio je presirok...” (G. Chaliand, 1994, str. 112).
Dakle, autori atlasa su povlacili razgranicenja interesnih sfera po zemljovidu bivse Jugoslavije temeljem starih povijesnih i kulturnih "rascjepa", te novih gospodarskih i politickih opredjeljenja. Vecina tih crta prolazila je na ovaj ili onaj nacin kroz Bosnu i Hercegovinu.
...
Zemljovid u Strategijskom atlasu na str. 108 (karta br. 1) potvrdjuje:
a) ono sto je Tudjman vec rekao: "Nacrtao sam na trazenje toga gospodina, kartu koja postoji u strategijskom atlasu koji je izdao "Complexe" iz Bruxellesa i koji prikazuje upravo tu crtu razgranicenja. To nitko ne moze osporiti ...";
b) da je Lord Ashdown krivo pripisao autorstvo "karte na salveti" predsjedniku Tudjmanu;
c) sve ostalo su konstrukcije i politicke manipulacije.
-i, na koncu: sam Ashdown je priznao vlastitu laz. Kako prenosi hrvatski dnevnik Vecernji list: "Bivsi vodja britanske Liberalno-demokratske stranke Paddy Ashdown, koji je zbog svojih "angazmana" tijekom rata postao poznat i u nasoj regiji, upravo je objavio dnevnik, u kojem iznosi indiskrecije o ljudima s kojima se susretao. U poglavlju o Bosni, Paddy Ashdown iznosi novu verziju susreta s pokojnim predsjednikom Franjom Tudjmanom 1995. u Londonu, na proslavi 50. obljetnice pobjede nad fasizmom u Europi, kad je Tudjman navodno nacrtao na jelovniku zemljovid o podjeli Bosne. Ta je "mapa" bila dugotrajni povod za ocrnjivanje Hrvatske u zapadnim medijima kao grabezljivog susjeda. Ashdown sada otkriva da su na "cuvenome" zemljovidu samo jedna ili dvije crte Tudjmanove, a sve ostalo je sam dopisao i "protumacio". Buduci da predsjednik Tudjman nikad nije objasnio sto je crtao na jelovniku ni o cemu je razgovarao s Ashdownom na svecanoj veceri u Guildhallu, 6. svibnja 1995., zapadni mediji prihvatili su Ashdownovu verziju. No, on bas nije cuven po tocnosti, sto otkriva i u opisu susreta s Tudjmanom: "Tijekom vecere dobio sam mjesto uz Franju Tudjmana. Netko u Ministarstvu vanjskih poslova imao je smisla za humor! Pogotovo zato sto on (Tudjman) nije bio na nasoj strani u (Drugom svjetskom) ratu." Ashdown iskazuje neznanje o partizanskoj ulozi Tudjmana, a to nije uocio ni pet godina kasnije. Ashdown, u Britaniji poznat po subjektivnim i ne bas vjerodostojnim tumacenjima, pise kako je "na veceri pazio da Tudjmanova casa bude puna bijelog vina". Mada Tudjman nije bio sklon alkoholu, tvrdi: "Postajao je sve pijaniji. Dok smo jeli puding, zatrazio sam ga da nacrta na poledjini mog jelovnika zemljovid bivse Jugoslavije i kako ce izgledati za deset godina. Ja sam nacrtao obalu i oznacio Zagreb, Beograd i Sarajevo, a ostalo sam prepustio njemu. Bez krzmanja, on je povukao crtu u obliku slova S, pocevsi od Slovenije, uz rijeku Savu, ukljucujuci Tuzlu, zatim natrag istocno od Sarajeva i dolje prema moru. Sve sto je desno od te crte, bit ce Srbija, a sve sto je lijevo, bit ce Hrvatska", tumaci Ashdown. Navodna Tudjmanova crta vise nalikuje sadasnjoj podjeli BiH na Republiku Srpsku i Federaciju, ali uz oznake koje je stavio Ashdown, slovo "S" ima predatorsko tumacenje. Kako na mapi nigdje nema granica ni Hrvatske, a kamoli Slovenije, Ashdown ju je protumacio s puno maste, stovise, on se neuvjerljivo hvali kako mu je dr. Tudjman povjerio cak i najbolje cuvane tajne Domovinskog rata, otkrivsi mu navodno planove o Bljesku i Oluji. Ashdown u dnevniku priznaje kako mu se "od samog pocetka Tudjman nije svidjao" i da je odlucio iz njega izvuci najvise sto je mogao. "
Komentar ovom amalgamu egzibicionizma, lazljivosti, ignorancije i besramne tendencioznosti je suvisan.
Mir Harven 13:42, 9 feb 2005 (CET)

::::Ta gluuparija o "podjeli" je komedija. Nije bilo nikakve "podjele"- da bar jest. Osim tog-što o tom mogu reći ljudi koji sz prokazani kao lašci, poput Mesića ili Ashdowna, ili Markovića kojeg je Milošević stjerao u kut i pretvorio u bijednu ljigu pred ekranom ICTY-a.

::::"Lažac Mesić" je vaš predsjednik za kojeg je glasalo 70% hrvatskih "lagača", podržavši njegove lažljive stavove. Ante Marković je također vrhunski lažac, koji je odlučio da laže, zato što ga je Milošević (u zatvorskoj ćeliji) stjerao u kut. Pusti snovi.

::::Ali ne vidim zašto si izbjegao Miju Anića! Je li i on lažov. Ili Ivo Komšić, kojem je Boban rekao da Muslimane treba ukloniti sa teritorije HB.

::::A sigurno Peddy, koji je britanski tajni agent 007, i koji isključivo radi protiv ugroženih hrvata, imao je motiv da laže. Naime, kada bude lagao, cijela Evropa će vidjeti da je dobar lagač.

::::Hrvoje šarinić i Dušan Bilandžić, koji su bili na razgovorima Tuđman-Milošević, jasno su rekli da toga nije bilo. Pa i sam Tuđman, je to negirao, a Šarinića sam gledao kada su ga pitali za podjelu, on se sav zacrvenio, jer je lagao javno! Sramota za starog čovjeka. A šta se drugo od njega moglo i očekivati, ko da je htio priznati kada je i sam bio učesnik u podjeli.

::::Slaba argumentacija, što je i Hag uočio u presudama Kordići i Blaškiću! A tvoj najbolji argument za Mesića je definitivno za ginisovu knjugu rekorda, Mesić je svjedočio zato što je lažov?! Halal ti vjera, Mirelaleme.Emir Arven 19:06, 9 feb 2005 (CET)


Razgovor:Bužim

{{Stranica_za_razgovor}}::Ovom dijelu teksta je potrebno kako jezičko tako i sadržajno preuređivanje. Osim toga, neutralnost i istinitost ovoga teksta je više nego osporena. Postoje li neke referencije? --[[Korisnik:Demicx|Elmir (DemicX)]] 11:45, 26 februar 2006 (CET)

:: Jedan od refernecije je Nezavisni list "Prezent" Cazin,(sve to i vise jos bilo napisao u prezentu) a i ja sam sam bio u Buzimu cjeli rat, uskoro cu vam dostaviti infos.
Sav sporni tekst je izbacen iz clanka dok se ne postigne dogovor ovdje kako tekst treba da izgleda. Razlog je sto je tekst pun subjektivnih komentara i informacija kojima nedostaje izvor. Valjan izvor nisu novine koje su se stampali za vrijeme Abdiceve autonomije posto nije vjerovatno da se ista stampalo sto on prethodno nije dozvolio. Takodje je vjerovatno da se stampao propagandni materijal. Valjan izvor je naprimjer presuda Karlovackog suda gdje je dokazano da Abdic ratni zlocinac. Zamolio bih te da ovdje izneses prijedlog sa svim svojim promjenama i da se vidi dali su one valjane (prema ostalim clanovima zajednice). Hvala unaprijed --[[Korisnik:EmirA|EmirA]] 21:55, 27 februar 2006 (CET)

Eto koliko si ti i tvoje informacije tacne, nego sto si ti zamislio to je tacno. Te novine su legalan list iz Cazina (ako neznas gdje je Cazin uzmi kartu BiH). I sto sad ovdje ti podbacivas i ubacivas "Autonomiju" ?
novine su izlazile 2000-2002 izleze i dan danas.
Imao sami dosta, nazalost ja ih nemam sad da vam kopiram to, ali cu pronaci,
Ja nisam iznosio nista subjektivno da sam ja licno pricao sto sa vidio ti bi rekao da je to Abdiceva propaganda itd.
Ja sam bio u Buzimu za vrijeme cjelog rata.
Kontaktiraj novinara Esada Sabaganica koji je pisao rubriku "Dzehenemska Decenija"  esadprezent@yahoo.com
pitaj ga je kako je ubijen Puric u Buzimu, Pitaj za konja na zidu, pitaj ga za "Buzimski dres".
Izmedju ostalog taj Gospodin je dobitnik velikog broja priznanja iz novinarstva, i drugih zasluga (od medjunardnih i domacnih organizacija).
- Sad moj prijedlog da nedjete 2-4 osobe iz Krajine koje ce izmedju sebe da nadju pravu definicju sta treba izbaciju a sta ne.
evo uzmite ovako nekoga sa www.biscani.net, www.cazin.net i www.kladusa.net
- Moje prijedlog ako niste spopbni da prihvatite istnu onaka kave jeste (a ima i toga isto da je ABiH cinila zlocine) onda izbacite taj dio iz rata iz svih gradova sa prostora Cazinske Krajine.
- Vi sami posto niste neutralini morate da drugacije pridjete problemu, njabolje bi rijesene bilo da se cujemo telefonski je u pisanju nastaju nesporazumi i nerazumijemo se (ja zelim da vam pomognem, ali vi mislite nesto drugo).

: Ne razumijem sta zelis da postignes vrijedjanjem mene? Ja itekako znam gdje se Cazin nalazi. Vrijedjanjem ostalih korisnika ti nece pomoci da postignes svoj cilj. Tekst itekako sadrzi "autonamaske" predznake. Naprimjer oznacava legalnu demokratsku izabranu vlade Bosne i Hercegovine kao "SDA" (Tekst: "početak međumuslimankskog sukoba" , "nije bio naklonjen SDA" itd). Dalje ako postoje svjedoci ubistava odkud to da nijedan ovaj slucaj nije izveden pred sud? Ako postoje presude molim te navedi ih i problem ce biti rijesen. Sve dok ne postoji presuda da je neko stvarno odgovoran za necije ubistvo ne treba da bude prozivanja tih ljudi ovdje na wikipediji. Do tada je sve ovo sto ti navodis rekla kazala. Pozdravi --EmirA 20:00, 2 mart 2006 (CET)
==
ako neko nije bio naklonjen SDA kako ćeš onada da kažeš... Je li rahmetli Nanić bio dobar sa SDA (Veladžićem)???
Nije

Molim one koji pišu četnici velikim slovom, a Viteška malim, da se bez potrebe ne javljaju jer svima je jasno šta se dešavalo tokom proteklog rata! Veličati Karadžićevu i Miloševićevu politiku više ne vrijedi ni u RS-u a kamoli u Bužimu! HVALA.

evo jedan dio iz rata
iz broja 190

:::Zamolio bih Vas da Wikipediju ne koristite u propagandne ili reklamne svrhe, jer Wikipedia nije repozitorij novinskih članaka. Što se tiče samog rata u Krajini, Fikret Abdić je pravomoćno osuđen za ratne zločine na nekoliko sudskih instanci Republike Hrvatske, a samim tim i politika secesije koju je vodio. Također, iz Beograda u Haag je otpremljen video zapis, koji je emitovan i u BiH na kojem se vidi Legija kako komaduje Fikretovim secesionistima i naređuje ubistva Bošnjaka. Dakle, sudski je utvrđeno ko je bio Fikret Abdić i pod čijom komandom je djelovao. Njegovi sljedbenici imaju pravo da se ljute zbog vojnog, moralnog i sudskog poraza, ali nemaju pravo da koriste Wikipediju u te svrhe. Pozdrav.--Emir Kotromanić 23:54, 4 juni 2006 (CEST)
---
e sad je ovo po tebi propganda ovo nije istna ono iz Beograda jeste, ako prica o ratu onda teba na vidjelo sve iznijeti, a zatuskavati, ja sam samo pokusa da se rat i politika izbaci sa wikipedije (sa USK ili da se napise na neutralnoj bazi),
vjerujte mi da zelim najbolje za sve, vi nista sa ovih prostora i nepoznajet sve vec samo ono sto su vam servirali "neke" mediske kuce... kad bi se poredilo koje je vise sta lose uradio na USK, kantonu onda 5. k. bih bio nesto ispred drugi. zelio bi ljepo sa vama da diskutujem ali imam osjecaj da od samog pocetka imate predrasude. Bio sa u ratu, bio sa u 5. korpusu vidio sam mnogo toga.

::Ne znam u cemu je problem. Ukoliko se neka cinjenica zeli unijeti u clanak potrebno je tu cinjenicu potkrijepiti dokazima. Fikret Abbdic je ratni zlocinac. Ta cinjenica je pravomocno dokazana u sudovima na svim nivoima Republike Hrvatske, koja je Abdicu i dala utociste. Dakle, nije mu sudila "SDA bh. vlast" nego njemu sklona "vlast". Fikretovom vojskom je upravljao Beograd, ta cinjenica je takodjer dokazana, a materijali se nalaze u Haaskom tribunalu. Dakle, isti oni zloglasni Skorpioni koji su ubijali Srebrenicane su organizovali Fikretovu vojsku. Ukoliko zelis da osporis ove dokaze, onda moras imati valjan dokaz. Ukoliko tvrdis da Abdic nije ratni zlocinac, onda nam trebas pokazati sudsku presudu. Ukoliko tvrdis da Skorpioni nisu bili u Abdicevoj vojsi, odnosno Legija koji je organizovao tu vojsku, onda moras pobiti dokaze haaskog suda.--Emir Kotromanić 22:05, 5 juni 2006 (CEST)
 p.s.
Gospodin EmirA je trazio nesto u vezi ovog clanka u ovoj diskusiji (ovo je diskusija)...
lijep pozdrav
----

::
Ovako vidjecu sta mogu da uradim, s ljudima iz Cazina, Bužima i Kladuše imam prijetelja na svim stranama, napravicu jednu lokalnu WIKI-Pediju, da se oni mogu da malo vjezbju (a i ja snjima)...
Nadam se da cu sa tim upsjedti da ih animiram da pisu o temama koje ce tice Cazinke Krajine, npr. Cazinska Buna (jer ima dosta ciju su djedovi u tome ucestovali),  itd.
Mislim da ce to biti od koristi za Wikipediju, vjerovatno cu vam se i ja pridruziti, (za koji mjesec).
Lijep pozdrav

----
'''
Dzehenemska decenija PREZENT br.190 datum 08.04.02'''
pripremio Esad Sabanagic esadprezent@yahoo.com
Abdic Jasmin - Jasko zarobljen je kao civil na svoj osamnaesti rodendan.
Sa njim zajedno zarobljeno je jos pet njegovih rodaka, komsija i prijatelja. Jedini
vojnik medu njima, Sead Abdic ubijen je u Vrnogracu nedugo poslije njihovog
zarobijavanja. Prije ubistva na vratu je nosio objesen natpis "Jasam izdajnik
svoga naroda", sa kojim je proveden kroz Vrnograc. Dervis Ponjevic - Deda
invalid, ubijen je batinanjem prvu noc njihovog dolaska u buzimski zatvor.
Meha Dzaferovic "jahao" je nacrtanog konja na zidu. Svi su prooli Buzimski
dres. Meha danas zivi u Chicagu, SAD, Sead Abdic i Dervis Ponjevic - Deda
su u zemlji. Ostala trojica su kod svojih kuca u Slapnici. Jasmin se prvi
odlucio da isprica svoj u pricu

ZAROBLJEN NA SVOJ OSAMNAESTI RODENDAN
-Zarobljen sam kao civil drugog marta 1995. godine. Toga dana je bio moj osamnaesti rodendan.
Ja sam zajedno sa pet mojih komsija i poznanika odlucio pokusati predi u autonomiju. Nase kuce su se tada nalazile pod kontrolom jedinica Petoga korpusa. Grupu su pored mene sacinjavali braca Vahid i Safet Dzaferovic, Meha Abdio, Sead Abdic i Dervis Ponjevic - Deda.
Samo je Sead bio vojnik i pripadnik 506. Kladuske brigade. Mi ostali smo bili civili. Plan kako da pokusaju pobjeci sacinili su Sead Abdic i Dervis Ponjevid - Deda.
Mi smo primjetili njihov plan i
krenuli za njima. Inace, tada niko nije nista pricao je* je bilo opasno. Kad smo im se pridruzili nisu nas mogli razuvjeriti u suprotno i prih-vatili su nas. Sakrili smo se na jed-nom mjestu i dekali mrak.
Kad se dobro smracilo krenuli srno u selo. U tom trenutku su nas vjerovatno primjetili autonomasi i zapucali. Njihove linije bile su blizu naseg sela. Tada smo se odvojili u dvije grupe. Jednu grupu su cinili Dervis - Deda, Safet i Sead. Drugu grupu su sacinjavali Vahid, Meha i ja. Prva grupa je upala u ruke jedinice Gumeni. Mojim kolegama su se predstavili kao autonomasi pa su i nas trojicu pozvali da im se pridruzimo. To smo i ucinili a inace smo bez problema mogli pobjeci. Kad su saznali da vise nikoga nema, repetirali su puske, opsovali nam majke autonomaske i rekli da su oni iz jedinice Gumeni.
Ponoc je tada bila vec prosla. Prislonili su nas uza zid kuce i zas-trasili da de nas streljati. Neko je tada naisao, ja mislim da je to bio Gumeni i nije dozvolio da nas maltretiraju.
Uslijedilo je ispitivanje. Samo je Sead, kako sam vec rekao, bio pripadnik vojske. Njega su odmah poceli tuci. Nas ostale na mjestu zarobijavanja nisu tukli. Poveli su nas prema halama Agrokomerca ali su nas smjestili u jednu kucu. U toj kuci se nalazio komandir koji je rekao Dedi da de ga spasiti. Predali su nas vojnoj policiji 505. brigade
koja nas je povela prema Hajratu.
Kretali smo se u stroju po dvojica i drzeci se za ruke. Prilikom spro-vodenja su nas tukli puskama. Mene je jedan tako snazno udario da sam izgubio zrak. Usput su nas doveli na Kapida stanicu gdje nas je docekalo puno vojske.
PETNAEST DANA
KASNIJE CUO SAM
DA JE SEAD UBIJEN'''
Odmah kad smo dosli jedan je vojnik uzeo drvo-cjepanicu u kojem je bilo puno udarenih cavala. Savio je te cavle i sa tim drvetom nas poceo tuci.
Toliko me je bilo strah da bol uopce nisam osjecao. Jedan meni nepoz-nat vojnik me je odvojio od ostalih. Nisam znao tada niti danas znam zasto. Öd njega sam zatrazio vode. Dozvolio je da pijem vodu. Kasnije je na isti nacin odvojio Mehu i Vahida. Nakon 15 minuta neko je viknuo: "Ide Fatmir!"
Taj sto su ga najavili dosao je sa
mercedesom. Seada Abdica su utr-
pali u taj auto. Odvezli su ga prema Vrnogracu. Öd tada do danas Seada nisam vidio. Oko petnaest dana kasnije cuo sam da je Sead ubijen. Kako sam cuo vodili su ga kroz Vrnograc sa dvije o vrat objesene table, jedna na prsima a druga na ledima.
Na tablama je pisalo: "Ja sam izdajnik svog naroda!" Nama trojici su se pridruzili Deda i Safet. Bilo nas je pet i dekali smo sta de se sa nama dogoditi. Vojnici zaduzeni za nas su nas ostavili i otisli vecerati. s Mi smo sjedili na nekim drvima. Ja sam razmisljao o planu bjekstva ali se nisam mogao kretati zbog ranije dobivenih batina. Nas petoricu su zajedno sa vojskom smjestili u autobus i uputili prema Buzimu. Jos je uvijek bila noc kada smi stigli pred buzimski motel u cijim podrumskim prostori-jama se nalazio zloglasni zatvor. O nasem dolasku je bio obavijesten Medica Alesevic koji je policiji dao
uzbunu. On je bio upravnik zatvora.
NA NAREDBU SU NAS POCELI TUCI NOGAMA, SAKAMA, PALICAMA...
Poficajci su dotrdali u donjem vesu, i sa papucama na nogama jer su spavali. Odmah su nas kratko ispi-tali a potom se udaljili. Nedugo poslije su dosli u uniformama. Prostor ispred zatvora je bio osvjetl-jen pa se sve vidjelo. Ispred nas je stajalo osam policajaca. Na nared-bu su nas poceli tuci nogama, sakama, palicama...
Öd policajaca koji su nas tukli ja se sjecam Vahida Bajrektarevica, Samira Isakovica, Hasana Mustafica, te Halida, Medice i jednog kojeg su zvali Zivica.
Medica nas je tukao pleskama sa obje strane lica a Zivica sa objema rukama u sljepoocnicu. Bili su to strasno bolni udarci.
Mene je iz stroja izveo Vahid
Bajrektarevic i rekao mi: "Babin, ja cu te spasiti"
Umjesto spasa izudarao me noga-ma. Kad su se umorili, naredili su nam da se izmedu sebe tucemo. Dali su nam za tu namjenu brezövu metlu. Kada nisu bili zadovpljni kako se tucemo, onda su oni uzi-mali metlu da to pokazu. Kad se metla potrgala, nastavili smo se tuci sä ostatkom stapa. Policajac Vahid Bajrektarevic m i je dao taj ostatak öd metle da tucem Dervisa - Dedu.
Bio je polumrtav. Udario sam ga nekoliko puta i vise nisam mogao. Bajrektarevic je uzeo stap öd mene i udario me pet puta, te rekao svima kako se treba tuci. Ja nisam imao srca da tuäem Dedu. Nisam mogao pa sta bude. Policajci su zatim izni-jeli jedan sanduk öd municije i sä njime nas poceli tuci. Polomili su ga öd Dedina leda. Mene je prezime Abdic kostalo dodatnih batina.
Mene su u jednom trenutku prestali tuci, a nastavili Safeta Dzaferovica. Njega su tukli i vukli po betonu.
Na jednu ruku su mu stavili lisice i zeljeli ga uvezati oko jednog stuba kako bi ga lakse tukli. Predomislili su se i naredilf da udemo unutra u zatvor.
Deda i Safet su ostali vani jer se nisu mogli podici öd ctebivenih batina. Kad se malo smirilo, mi smo in unijeli unutra. Deda je bio invalid u ruku.
Prilikom tuce su mu je ponovo polomili pa smo ga tesko unijeli zbog bolova. Prostorija zatvora bila je dupke puna. Dedu smo postavili na neke daske a mi ostali smo sjedili jer nije bilo gdje leci. Ja sam ubrzo zaspao öd sjedeci. l ostali su zaspali.
PROBUDILI SU NAS
l REKLI: "ONAJ VAS
JE MRTAV"'''
Deda je u meduvremenu pao sä dasaka na beton i tako je ostao lezati. Kad je svanulo, probudili su nas i rekli nam: "Onaj vas je mrtav!"
Mi smo ga iznijeli vani iz zatvora i tu smo ga zamotali u nekakav najlon. Vani je mrtvo tijelo Dede ostalo da stoji puna tri dana ispred zatvora. Onda su policajci dosli i pitali nas da li neko zna gdje je Dedina kuca.
Kako mi je Deda bio komsija, ja sam se javio i isao sä vozilom i mrtvim tijelom Dede do Vrnograca. Zbog ratnih dejstava nisu ga mogli dopremiti kuci pa su ga ostavili u dzamiji Vrnograc.
Odmah smo se vratili nazad. Na prostoriji zatvora nije bilo vrata vec zeljezna mreza.
Izmedu dvije zatvorske prostorije bio je postavfjen zvucnik iz kojeg je trestila muzika dok su nas tukli.
Stariji zatvorenici su nam govorili da se Medica bojao svojih sefova i zbog toga je pustao muziku da se ne öuju krici.
Safet Dzaferovic je zbog batina i iscrpljenosti bio u teskoj situaciji. Ja sam ga morao pratiti u bolnicu da bi primio infuziju i oporavio se. Njegov brat ga ntje smio.voditi.
U bolnici su nas ranjenici 505. Buzimske brigade maltretirali i pri-jetili nam. Pet dana sam tako pratio Safeta u bolnicu na infuziju. Kada su Dedu otjeraH, nas cetvorica smo isli raditi vani, ispred zatvora. Tu smo pripremali nekakvu zicu za radio vezu vojske.
Za veceru smo obavezno imali
dvije snite kruha nakon kojih smo takoder obavezno bili tuceni.
Uvijek su nas tukli isti policajci. l tako 25 dana za redom. Kasnije smo isli u drva, radili po gradu, uglavnom smo cistili i meli cestu.
Dok smo to radili, vrijedali su nas uglavnom civili. Ja sam jedno vrijeme radio i kod pekare gdje sam cijepao drva. Tu mi je bilo dobro jer je kruha bilo malo vise nego obicno.
Jednog dana su nas izveli vani stroj i pitali ko bi isao raditi na linije gdje je trebalo kopati rovove.
Ja sam se javio. Ti neces!" - kaze mi Medica. 'Ti si jedanput pokusao bjezati i vise neces".
Medica je birao ko ce öd nas 90 koliko nas je bilo, ici raditi. Öd nas cetvorice, izabrao je Mehu.
Dana 28. marta je u zatvor dosao Medunarodni crveni kriz i registri-rao nas. Öd tada je bilo bolje.
U Medunarodnom crvenom krizu znali su za sve.
Mi smo im kazali i za Dedu.
U razgovoru sä njima
trazili smo da nas pre-
mjeste u civilni zatvor
jer smo kao civili i zarobljeni. Nakon toga su nas premjestili u civilni
zatvor. Utom zatvoru su nas cuvala tri policajca,
Hasan Mustafic, Hasib zvani Biban i Ismet zvani Jano.
Biban i Jano nas nikad nisu tukli. To su nam rekli i stariji zatvorenici. Bili su fer prema zarobljenicima. Prilikom boravka u tom zatvoru u posjelu mi je dolazila stara nene, ali mi nisu dozvolili da je vidim.
Medutim, dva puta su mi dozvolili da pod pratnjom dodem kuci kako bih potrazio lanac za motorku. Moja familija nije bila kod kuce kada sam dolazio.
MEHA JE
"JAHAO" NA ZIDU
NACRTANOG
KONJA'''
Tog dana kada sam ja isao kuci Meha je "jahao" na zidu nacrtanog konja. On mi je pricao kako je to izgledalo. Kad je rekao da to ne moze, dobio je batine. "Zaleti se pa ga iznenadi" - govorili su mu.
Drugi put sarn isao kuci kako bi poljcajci preuzeli mpju traktorsku prikolicu koju su vidjeli prilikom prvog dolaska.
Moja prikolica je odvezena u" Buzim i nikad je jos nisam dobio j mada sam je trazio vise puta. j Prikolica je uzeta samovoljno pal mi nisu dali nikakav papir ili potvr-j du.
U zatvoru sam ostao do prvog oktobra 1995. godine.
Meni nisu nudili da potpisem amnestiju jer sam bio mlad, kazao je Jasmin Abdic - Jasko.'
Ovako vidjecu sta mogu da uradim, s ljudima iz Cazina, Bužima i Kladuše imam prijetelja na svim stranama, napravicu jednu lokalnu WIKI-Pediju, da se oni mogu da malo vjezbju (a i ja snjima)...
Nadam se da cu sa tim upsjedti da ih animiram da pisu o temama koje ce tice Cazinke Krajine, npr. Cazinska Buna (jer ima dosta ciju su djedovi u tome ucestovali),  itd.
Mislim da ce to biti od koristi za Wikipediju, vjerovatno cu vam se i ja pridruziti, (za koji mjesec).
Lijep pozdrav
* Ako već moraju biti toliki podaci o školi u Bužimu, onda to treba prebaciti na poseban članak. Ado 02:18, 21 mart 2007 (CET)

Dio članka o Izetu Naniću (članak postoji) i školi sam izbacio. --Elmir[demicx] 08:17, 21 mart 2007 (CET)
Lepo lepo, al nepises da su mog dedu zaklali u Buzimu. Muslimanske Ustase za vreme drugog svetskog rata. I jeste, bio je Srbin.
== Broj stanovnika ==
Da li je broj stanovnika 20000 po popisu stanovnika 1991 godine ili je slobodna procjena? Toni 12:42, 10 novembar 2009 (CET)

:1991. općina Bužim nije postojala, tako da zvaničnog podatka nema. Općina Bužim formirana tokom rata od dijela teritorije općine Bos. Krupa.--CER@ (ask) 12:47, 10 novembar 2009 (CET)

::Može ovako, prema spisku naseljenih mjesta u Bosanskoj Krupi u sastav općine Bužim su ušla naselja Bužim, Konjoder, Lubarda, Mrazovac i Varoška Rijeka, odnosno 1,697+1,762+2,944+3,149+4,992, što je ukupno 14.544 stanovnika na teritoriji današnje općine Bužim je živjelo 1991. godine. --Smooth O 12:55, 10 novembar 2009 (CET)

:::Tu primjedbu mozemo staviti kao i broj stanovnika. Toni 13:01, 10 novembar 2009 (CET)


Razgovor s korisnikom:Zekko

User talk: Zekko

Zdravo,
Ovdje mozete pisati, da li vam se sviđaju moji šabloni koje sam napravio. --Zekko

Cao,
ev nakon 1.5 mjeseca vratio sam se da ispravljam clanke....pa et......malo sablona da dodam :) --Zekko

::Dobrodošao ponovo! Ako ćeš ispravljati članke možeš početi popravljati razna preusmjeravanja: Posebno:DoubleRedirects - Posebno:BrokenRedirects. Ja radim na ispravljanju odnosno dodavanju internig linkova u članke. Sretno i dobrodošao! --Haris 23:28, 13 maj 2006 (CEST)
OK....bacam se na posao !!! --Zekko
Izvinite na nedolazenju na bosansku wikipediju, bio sam zauzet u vezi skole !
Od sada ozbiljno radim na bosanskoj wikipediji !!!!! --Zekko

Prijaviti se mozes uvijek. Bitno je da u ovome mjesecu napises 31 clanak. Pozdrav. --Elmir[demicx] 17:57, 14 maj 2006 (CEST)
Dobro,
Evo vec sam napisao jedan clanak.
Pa mozete racunati da cu napisati 31 clanak do kraja mjeseca, a i popravljati clanke !!! --Zekko 18:16, 14 maj 2006 (CEST)

Treba da imas najmanje 1000 izmjena da bi dobio srebrenu medalju bez zastave. Ovdje imas broj tvojih izmjena. Pozdrav. --Elmir[demicx] 14:30, 11 juni 2006 (CEST)

Zdravo
Kad postavljas clanke o domenima ne zaboravi sljedece:
1) postaviti interwiki
2) postaviti tacnu kategoriju + provjeriti da kategorija postoji i na clanku o toj zemlji
3) Postaviti kategoriju ako ne postoji (Pogledaj Kategorija:Malta da bih vidio kako kategorije za zemlje treba da izgledaju).
Razlog za ovo je sto sam ja zapoceo ovaj projekat i usput ga koristio da verifikujem da sve zemlje imaju valjanu kategoriju + interwiki + da sve kategorije postoje. Sad kad nas vise radimo na ovom projektu postoji sansa da promasimo postaviti valjane kategorije ako svi ne radimo na isti nacin. Unaprijed hvala --EmirA 22:07, 11 juni 2006 (CEST)

Oprosti na nestavljanju kategorija i interwiki-a. Nadam se da cu na to obracati paznju pogotovo !!! --ZeKKo 22:19, 11 juni 2006 (CEST)
Nema problema :) Sretan daljni rad i nadam se da ces uskoro doci do srebrene medalje :) Pozdravi --EmirA 22:24, 11 juni 2006 (CEST)

Univerzalna zastita svih clanaka za sve neregistrovane korisnike trenutno nije moguca. Ja licno sam protiv takvih ogranicenja, i to iz cistoga razloga, sto ne zelim sve IP korisnike generalno da sumnjicim da su vandali. Mnogi korisnici sa drugih Wikipedija, bez accounta na bs.wiki, dolaze cesto na ovu wiki da bi popravili interwiki linkove ili koriguju podatke u clancima. Pojedini clanci, skloni cestom vandaliranju, se mogu tako zastititi da samo registrovani korisnici imaju mogucnost izvrstiti izmjene na njima. --Elmir[demicx] 15:39, 13 juni 2006 (CEST)
Ok, ja sam samo pitao da li je to moguće. Hvala na objašnjenju ! :) --Zekko 16:04, 13 juni 2006 (CEST)

Mozes li da stavis obavještenje o izvoru kao i o korištenju (da li su pod GNU Slobodnom Dokumentacionom Dozvolom?) slika koje si postavio. --Elmir[demicx] 15:47, 13 juni 2006 (CEST)
Nije problem :) --Zekko 16:05, 13 juni 2006 (CEST)

Pozdrav, Zekko!
Vidim da ucestvujes na projektu "Jedan clanak dnevno" i pozdravljam ovom prilikom, medjutim primjetio sam da uvrstavas i clanke o internet domenima, koji se, na zalost, po mojoj procjeni ne kvalificiraju za uvrstavanje u ovaj projekat, jer ne ispunjavaju uslove projekta:
* U projektu mogu učestvovati svi registrovani korisnici koji to žele.
* Projekat se odvija u fazama od po mjesec dana.
* Do prvog u mjesecu kompletira se lista učesnika u projektu za taj mjesec (mada se prijave mogu primiti i naknadno)
* Svaki korisnik u toku mjeseca treba napisati jedan članak dnevno (ili sedam članaka sedmično, bitno je da bude trideset novih članaka na kraju mjeseca).
* Članci ne moraju biti veliki (minimalno pet - šest rečenica), i trebaju sadržavati sliku, interwiki, unutrašnje i vanjske poveznice i vanjske linkove, te biti lijepo sređeni.
* Novi članci o godinama (npr. 1164) ne ulaze u projekat.
* Svi učesnici projekta koji napišu trideset novih članaka (tokom jednog mjeseca) u skladu s pravilima dobivaju specijalne zahvalnice.
* Projekat traje do dostizanja 10 000-tog članka na bosanskoj wikipediji.
* Svake sedmice se bira izabrani članak i postavlja na vrh ove stranice.
Pozdrav,
Nidurhaf 17:07, 17 juni 2006 (CEST)

:Dobro, umjesto onih domena cu staviti članke. Ali sam vidio od drugih članova da stavljaju domene, pa sam i ja želio. Al eto ja ću pokušati da do kraja napišem članke, ne domene ! Zekko

:: Nema frke i nemoj da me pogresno shvatis, ne zelim da budem sudija! Odlicno radis i samo nastavi tako. Nidurhaf 14:15, 18 juni 2006 (CEST)

Zekko, zamolio bih te da vodiš računa o pravopisu bosanskog jezika. Ako imaš nedoumica slobodno komuniciraj sa ostalim korisnicima ili se konsultuj ovdje: Pravopis bosanskoga jezika, Wikipedia:Jezički standardi na bosanskoj Wikipediji i Wikipedia:Pravilno-nepravilno u bosanskome jeziku. Mnogi članci obiluju kroatizmima i potrebno ih je ispraviti. Pozdrav. --Emir Kotromanić 20:57, 17 juni 2006 (CEST)
Emire, izvini. Pošto nešto prevodim sa Hrvatske wikipedije, pa dok prevodim slučajno nešto preskočim. MIslim da mi je pravopis odličan i još idem u školu. :)
Nadam se da neće više biti ovakvih pogrešaka. --Zekko 21:01, 17 juni 2006 (CEST)

::Nema razloga da se izvinjavaš. Samo naprijed. Mislio sam da imaš neduomica u pravopisu, pa sam zbog toga reagovao. Sve najbolje.--Emir Kotromanić 21:07, 17 juni 2006 (CEST)

:::Nadam se da ču od sada raditi što više i što bolje i što pravopisnije, a i nadam se i da ću preći 1000 izmjena i dobiti neke od nagrada (Tvojih i Wikipedijinih), i administratorske "fotelje" :). Hvala što pratiš moj rad i daješ mi kritike. Samo tako nastavi. --Zekko 21:14, 17 juni 2006 (CEST)

Pokrenuo sam proceduru glasanja za mene kao upravnika. Bio bih zahvalan da i Vi glasate. Pozdrav :) Ado 16:23, 19 juni 2006 (CEST)

Drago mi je da je neko odlučio da napravi i Portal:Hemija. Dio Wikipedije o prirodnim naukama je poprilično zapostavljen. Najviše članaka je vezano za informatiku. Nadam se da ćete nastaviti raditi na člancima o hemiji. Ja sam napisao preko 50 članka o fizici, te otvorio Portal:Fizika, vala je i vrijeme da neko to uradi i za hemiju. Svaka čast!!!--Ajdin Kahrović 22:32, 23 juni 2006 (CEST)

Šta ćeš, nas informatičara ima dosta :) --Emx 22:33, 23 juni 2006 (CEST)
Što nas ima mašallah :) --Zekko 22:41, 23 juni 2006 (CEST)

Mislim da je bosanska wikipedija jedna od najjačih wikipedija što se tiče članaka vezanih za informatiku. Svaki čip ima svoju kategoriju i pedeset članak u njoj. ;) Naravno to je iznimno pozitivna stvar, ali bi trebali poraditi malo i na prirodnim naukama. :) --Ajdin Kahrović 23:12, 23 juni 2006 (CEST)
Započeo sam podkategoriju za članke u začetku koji se tiču Hemije :Kategorija:U začetku, Hemija. Možda će te interesovati da pročešljaš ili postaviš negdje na portal. Članke u začetku u kategoriji hemije možeš kategorisati sa šablonom  --Dado 02:32, 29 juni 2006 (CEST)

Zekko, hvala najljepsa na informaciji povodom vandalizma, i svakako hvala na trudu za vracanje clanaka na njihovo prvotno stanje. Samo vrijedno naprijed! --Mediteran 01:15, 24 juni 2006 (CEST)

Nas Portal:Hemija (kao i na sve ostale portale) sam dodao jedan šablon. Taj šablon je Šablon:Portali. Nadam se da nije problem. Također, bih te zamolio da odabereš simbol za Portal:Hemija kako bih ga mogao dodati na ovaj šablon. Mislio sam ti predložiti da napraviš šablon koji ćeš ubacivati u članke o hemiji kao što postoji za ostale portale. Evo primjera:
Pozdrav --Ajdin Kahrović 18:34, 26 juni 2006 (CEST)


Prvobitno je u rubrici Code (na Wikipedia:Babel) stajalo ime sablona odnosno code koji treba da se napise da bi sablon bio pokazan. Mislim da bi trebalo i dalje tako da se postupa, npr. umjesto Život na Zemlji trebalo bi da stoji {{User Zemlja}}.  --Elmir (DemicX) 16:34, 26 februar 2006 (CET)
Ok, nije problem....ali neka niko ne dira šablone, jer cu ih ja namjestiti --Zekko - Zlatan

Kako bi mogao dodati šablon za lokaciju Maglaj ?
--Bosniarasta 02:52, 3 maj 2009 (CEST)-

Sacekaj dok Smooth O bude online pa pitaj njega. On ti moze bolje pomoci.--Amir pitaj 08:40, 3 maj 2009 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor o Wikipediji:Korisnički šabloni


Razgovor o portalu:Informatika/Kategorije

"Kernel" nije operativni sistem!, i trebao bi se prebaciti u drugi odgovarajući članak (mada ne znam gdje bi najbolje pasao - ali pod OS sigurno ne treba). -- Nihad 20:15, 27 februar 2006 (CET)

Ja sam pomakeo C programski jezik ispred C++-a, tako da su sada poredani po abecednom redu i dodao Javu. Međutim, možda bi trebali imati samo kategoriju Programski jezici u kojoj su izlistani jezici tako da ovdje ne stavljamo ni jedan jezik, već samo koncepte iz programiranja. --Benjamin 17:47, 4 april 2006 (CEST)

Hm, pa da, možeš to izvest. Ja dok sam ovo osmišljavao stavio sam samo neke poznatije i glavne programske jezike, uopćeno, ali ako wikipedija raste treba razvdojiti. Naprimjer, da Programski jezici budu podgrupa Programiranja, kao što je izvedeno dolje sa Linuxom... --Haris 20:17, 4 april 2006 (CEST)

:To zapravo zvuči bolje. Sad je pitanje ko će to napraviti ;)  --Benjamin 22:16, 4 april 2006 (CEST)


Razgovor:Kozarska Dubica

Umjesto Kozarska Dubica treba da stoji Bosanska Dubica


Razgovor:Han-Pijesak

U Han Pijesku izmedju ostalih sportova postoji i odbojka gdje su postignuti značajni rezultati...
Po meni ovaj dio o sportu nije uopće enciklopedijski. Treba samo pobrojati poznate sportiste ili sportove, bez euforije. Svakako je za čišćenje --Harist 00:14, 29 januar 2009 (CET)

Pa bujrum :)--Amir pitaj 00:21, 29 januar 2009 (CET)

crtica (povlaka) u imenu Han - Pijesak?--Rethymno (razgovor) 13:48, 23 decembar 2015 (CET)
To bi bilo isto kao napisati Gornji-Vakuf...postoje Han Kola, Vladičin Han, Han Pijesak, Han Ploča, Vasin Han, Simin Han, itd...?!?--Rethymno (razgovor) 13:51, 23 decembar 2015 (CET)
popis naseljenih mjesta i općina u BiH--Rethymno (razgovor) 14:02, 23 decembar 2015 (CET)

U Pravopisu stoji s crticom. (Ne kažem pritom da je on sveto slovo jer mu zaista treba revizija, ali dok je ne bude, tako je kako je.) -- KWiki (razgovor) 14:29, 23 decembar 2015 (CET)

:Da, ali sam postavio iznad službeni dokument sistematskog spiska naselja u BiH i jasno je da su u pitanju Han Pijesak i Kotor Varoš npr., bez crtica....:)) da ne povjeruješ.--Rethymno (razgovor) 14:41, 23 decembar 2015 (CET)

:: Blago nama s nama. :-) -- KWiki (razgovor) 14:53, 23 decembar 2015 (CET)

::: Mislim da nije bitno kako je službeno nego kako je na bosanskom jeziku. A moramo imati na umu da većina osoba koja rade u državnim institucijama Bosne i Hercegovine rade preko štele bez potrebne kvalifikacije za ta radna mjesta pa se često dešava da službena dokumenta na bosanskom jeziku uopće i nisu na bosanskom.. prije svega mislim na stranice poput: izbori.ba, nasbih.ba, te raznorazne stranice vlada kantona, općina itd. --Golden Bosnian Lily (r) 15:21, 23 decembar 2015 (CET)


Razgovor:Balkanski ratovi

Balkanski prvi rat je bio ujedinjena borba drzava sa Balkana protiv Turske vjekovne okupacije.

: Osmanska vlast na balkanu se moze gledati iz razlicitih uglova. Vratio sam sve tvoje promjene. Molim te predlozi ih ovdje prvo. U slucaju da se postigne konsenzus uvescemo ih u clanak. Pozdravi --EmirA 17:58, 1 mart 2006 (CET)
Ok.
Iz kog to ugla je ti gledas?
Zar se Balkan moze smatrati nacionalnom Osmanskom provincijom?
Da li treba da se zanemare svi balkanski narodi koji su zivjeli pod nasilnom Turskom vlasti.
Svi narodi Balkana su manje ili vise vjekovno se borili za oslobadjanje od datih pocevsi od Skender-bega do Kapetan Husein Gradascevica.......Zar ne?
Pozdrav Mickey

Vratio sam izmjene nazad. Molim vas suzdrzite se od izmjena do zavrsetka argumentacije. Svi komentari ispod.
Posto sam vec bio jednom umjesan u vracanje nazad definicije "oslobodjenje" / "osvajanje" ja cu takodjer obrazloziti moje misljenje cim budem imao vremena.

:Treba koristiti neutralan termin. Zašto komplikovano kad može jednostavno. --Haris 13:52, 7 januar 2007 (CET)
Ako u svim zapadnim istorijama stoji kao činjenica da su se prostori Balkana nalazili pod Osmanskom okupacijom zašto vi krivotvorite istoriju. Ili mislite da ovdje nije bilo okupacije? U linkovima ispod takođe stoji oslobodilački ratovi. Nedostaju ozbiljnije reference za ovaj članak --Makso 14:19, 7 januar 2007 (CET)

::Sve je to do ugla gledanja moj Makso. Nije zapad izmislio ni historiju, ni matematiku niti sve što postoji na svijetu. Ja bi vremena vladavine nazivao periodima ili dobima. Tu nema greške. --Haris 14:24, 7 januar 2007 (CET)
*Kako god. Iz kog god ugla gledaš to je okupacija. Ne vjerujem da turski istoričari zauzimanje Balkana od strane Turaka mogu nazvati oslobađanjem.--Makso 14:48, 7 januar 2007 (CET)

::Smislio sam novi termin: Zauzimanje. --Haris 14:59, 7 januar 2007 (CET)


Meni je ovaj sasvim prikladan. Šta vi mislite? --Haris 14:12, 3 mart 2006 (CET)
I mnei se sviđa. Zaista je bilo vrijeme za neke značajnije izmjene. Demicx, pokušaj ubaciti moj Template sadržaj, možda bi bilo bolje, ko zna? Pogledaj moju korisničku stranicu pa tamo vidi šta ti želim reći, usput pokušaj malo popraviti. Pozdrav, Emx 15:35, 3 mart 2006 (CET)
Stranica je još u fazi izrade. Ima tu još nekih stvarčica koje me bodu u oči. Prijedlozi i kritike su dobro došle. Pozdrav. --Elmir (DemicX) 16:13, 3 mart 2006 (CET)
Stranica se i meni veoma svidja. Mozda izbaciti bosansku zastavu zbog toga sto ova wikipedija nije wikipedija BiH nego wikipedija na bosanskom jeziku? Moj prijedlog je da se napravi u isto vrijeme i novi izgled za ostale projekte na bosanskom jeziku. Tako da svi imaju jedinstven izgled. Danas wikicitat i wikipedija na bosankom imaju jedinstven izgled. Pozdravi --EmirA 17:05, 3 mart 2006 (CET)
Sto se tice zastave, na drugom prijedlogu sam je izbacio. Mozda nebi bilo lose neki logo imati, npr. nesto u vezi sa bosanskim jezikom. --Elmir (DemicX) 20:38, 4 mart 2006 (CET)
Ovo sa poveljom nije losa ideja samo sto placiranje slike nije bas najbolje. U svakome slucaju bi trebalo postici da velicina okvira "Wikipedija na Bosanskom jeziku" i "Vijesti" bude ista (ili manje vijesti ili vise teksta u "Wikipedija na Bosanskom jeziku"). Logo sa zastavom BiH? Da ili Ne? Malo mi smeta "Pogledajte također", izgleda presareno i haoticno, ali trenutno nemam bolju ideju.--Elmir (DemicX) 22:19, 4 mart 2006 (CET)
Umjesto zastave mozda bi trebalo staviti mapu BiH stilizovavnu za ovu stranicu. Nekako mi je neutralnije i ima vise smisla nego zastava koja je izmisljena prije 7-8 godina (koliko god bila zvanicna). Da, potreban je neki balans izmedju teksta i slika.  Za sada povelja je samo prijedlog, nisam siguran da je bas rjesenje.  --Dado 22:36, 4 mart 2006 (CET)

Ja mislim da sada izgleda baš taman, što se mene tiče možemo pokrenuti glasanje. Svaka čast Elmire. --Haris 03:17, 5 mart 2006 (CET)
Idemo u dobrom pravcu ali ima jos rada. Demicx sta si imao na umu za rubriku "Pogledajte takodjer".  Takodjer nisam siguran da zelena boja iznad dvije kutije se uklapa u paletu.  Svijetlo smedja sad ima smisla jer je slicna boji povelje.  Mozemo li naci slican detalj za zelenu boju ili da probamo opciju sa nekom drugom.--Dado 06:18, 5 mart 2006 (CET)

Trenutno nemam neke posebne planove za rubriku "Pogledajte takodjer". Sto se tice boja, najbolje je isprobati i vidjeti sta odgovara a sta ne. Sta je sa grbom sa ljiljanima u sadrzaju? Ne vjerujem da ce svi biti zadovoljni sa tom opcijom. --Elmir (DemicX) 10:02, 5 mart 2006 (CET)

:Izbacio sam grb iz sadrzaja i stavio ljiljan. Meni licno ovako izgleda bolje. Rubriku "Pogledajte takodjer" sam malo promijenio ali izgled jos uvijek nije optimalan. --Elmir (DemicX) 14:28, 5 mart 2006 (CET)

:Nek si, nije se ni meni svidio, ali ja sam samo progurao eto ideju o ljiljanu, dobro je sad. Ja bi da glasamo? --Haris 15:17, 5 mart 2006 (CET)

:I meni se sviđa, mogli bi glasati, mada ne vidim razloga za to jer je Elmirov dizajn jako dobar. Pozdrav, --Emx 13:32, 6 mart 2006 (CET)

Evo postavio sam novu rubriku "Na danasnji dan" da vidim kako bi to izgledalo. "Aktuelno na bosanskoj Wikipediji" sam uklonio, posto u rubrici "Pogledajte također" vec stoje "Vrata zajednice • Čaršija • Pomoć" gdje su i ostale informacije kao npr. Stranice kojima je potrebna standardizacija i preuređivanje!. Kakva su vasa misljenja. --Elmir (DemicX) 16:44, 6 mart 2006 (CET)

:Pa nije loše, osim što sada nema one "saradnje mjeseca", što bi trebalo nekako biti na prvoj stranici da bi se eventualno neko kvalitetan priključio, no možda to i nije bitno. Početna strana počinje da dobiva svoj oblik i sasvim je zadovoljavajuća. Samo naprijed! --Haris 17:32, 6 mart 2006 (CET)

::Saradnja mjeseca ponovo ubacena u rubriku "Pogledajte takoder". --Elmir (DemicX) 21:28, 6 mart 2006 (CET)
Elmire, nisam sasvim siguran sta varijabla Plural: radi. Mozes li pojasniti. Ako nesto ne funkcionise kako treba moguce je da Mediawiki prevod interfejsa nesto ima veze sa tim.  Znam da smo imali problema prije sa odredjivanjem duzine blokade korisnika.  Naime Mediawiki nije prepoznavao prevedene termine kao sto su 1 dan, 1 mjesec, 1 sedmica.  Mozda se radi o slicnom problemu.  Kad budem imao malo vise vremena pogledacu o cemu se radi.  Ako te interesuje mozes se upoznati sa Mediawiki na  . Samo administratori mogu da mjenjaju Mediawiki ali ako te interesuje I ako si vjest sa tim mislim da ce biti formalnost da dobijes te privilegije uskoro.
----

:Varijabla Plural mijenja riječ članak|članka|članaka u odnosu prema broju članaka. Tako da onda umjesto
Enciklopedija na bosanskom trenutno ima 7,432 članak(a).  stoji  Enciklopedija na bosanskom trenutno ima 7,432 članka.
Mislim da na sistemskim porukama na Mediawiki to stoji kod Recentchangestext. Pogledaj na hr wikipediji da vidis kako bi to izgledalo. Ovo i nije sad toliko vazno. Bila je cista radoznalost.
Pogledaj takodjer ovdje.
Drugi problem je sa <citation>. Ako si mozda primjetio, postoji jedan problem sa varijablom . Naime, nova pocetna stranica ne pokazuje pravilan datum sve dok neko ne izvrsi promjene na njoj (ili jednostavno ode na uredi i onda na sacuvaj clanak). Tek tada se promijeni Ponedjeljak, 6. mart 2006 u Utorak, 7. mart 2006 itd. Sa <citation></citation> bi to trebalo da bude rijeseno. Ja mislim da je <citation> jedan skript syntax iz MediaWiki Cite extension. Pogledaj ovdje.
--Elmir (DemicX) 09:32, 7 mart 2006 (CET)

:Mislim da su ova dva problema vezana za Hypertext Preprocessor (PHP) Script koji vjerovatno jos nije aktiviran (instaliran) na bosanskoj wiki. --Elmir (DemicX) 10:29, 7 mart 2006 (CET)
----
Sto se tice dizajna I dodavanja rubrike "Na danasnji dan", imali smo tu rubriku I prije ali je nekako umrla od samoce posto je niko nije odrzavao tako da bi bio oprezan da se opredijelite za takvu odgovornost.  Rubrika "Vijesti" za sada ide OK pa mozda smo konacno prekoracili kriticnu brojku korisnika koji ce se redovno zalagati za odredjene stvari na Wikipediji.

:Sto se tice rubrike "Na danasnji dan", mislim da nebi trebao biti veliki problem za svaki dan u godini staviti template sa pet recenica (rodjenja, smrti, dogadjaji). To bi se onda samo automatski mijenjalo svaki dan. Ali samo pod uslovom da uspijemo ovo sa datumom rijesiti. Bilo bi glupo kada bi 10. marta u rubrici "Na danasnji dan" stajao template od 3. marta. --Elmir (DemicX) 09:32, 7 mart 2006 (CET)
Takodjer treba negdje dodati link gdje bi ljudi lako I jasno dosli do stranice gdje se biraju Clanci mjeseca I rubrike Mozda niste znali.  Ove dvije stvari jos uvijek hronicno pate od nedostatka zainteresovanosti I morao sam u nekoliko nacina da donosim samovoljne odluke kako masina ne bi stala.  Mislim da je jasno koliko su te rubrike vazne za prvu impresiju I prezentaciju Wikipedije.
Sve ostale linkove koji su bili pod rubrikom "Aktuelno na bs wiki…" ako vec nisu reorganizovani bi se trebali negdje postaviti da ih neizgubimo.  Mozda na Wikipedia:Vrata zajednice.
Ima jos stvari sto su mi na umu ali o tom po tom. --Dado 23:10, 6 mart 2006 (CET)

:Za linkove (Clanci mjeseca i Mozda niste znali) cu probati da nadjem neko povoljno rjesenje. Ostali linkovi stoje na :Pomoć:Sadržaj --Elmir (DemicX) 09:32, 7 mart 2006 (CET)
Da vidim da je vracena zelena boja.  Bojim se da stranica postaje presarena.  Trebali bi malo konsolidovati paletu boja. --Dado 03:26, 7 mart 2006 (CET)

:Boja na ovoj stranici nije jos ni bila mijenjana vec samo ovdje. Na ovoj sam je ostavio cisto radi poredjenja. --Elmir (DemicX) 09:32, 7 mart 2006 (CET)
Ispravno, Moja greska :)--Dado 20:09, 9 mart 2006 (CET)
----
Mislim da bi trebali ovaj "projekat" polako privesti kraju. --Elmir (DemicX) 17:34, 23 mart 2006 (CET)

Slažem se. --Haris 21:42, 24 mart 2006 (CET)
Cestitke. Pocetna stranica izgleda perfektno. Samo jedno pitanje. Dali je gotov i dizajn za wiki citat i ostale projekte. Mislim da bih bilo dobro da promjenimo sve odjednom da bih zadrzali jedinstven izgled. --EmirA 19:51, 8 april 2006 (CEST)
Jos nisam poceo sa radom na stranici za wikicitat. Htio sam prvo da vidim hoce li od ovoga ista biti pa tek onda poceti sa radom. --Elmirdemicx 01:25, 9 april 2006 (CEST)

Zdravo. Kako ide rad? Mislio sam dati prijedlog da promjenimo izgled bs wikipedia na dan kad dobijemo 9 000 clanak kao neku vrstu proslave. Sta mislite o ovom prijedlogu? Alternativno da ne neki nacin obiljezimo 2 000 clanak na wiki citatu. Mislim da cemo doci na 9 000 clanak sredinom sljedeceg mjeseca. Pozdravi --EmirA 00:04, 26 april 2006 (CEST)

: Ideja nije losa. Prije toga trebali bi jos detaljno pregledati stranicu. Pogledati gdje i koje izmjene su jos neophodne i onda mozemo glasati. --Elmirdemicx 11:52, 26 april 2006 (CEST)

https://bs.wikipedia.org/wiki/Razgovor s korisnikom:Demicx/Radionica/Početna strana


Razgovor:99 Allahovih imena

Dobro je poznato da su mnogi prevodi izvornih bliskoistočnih (semitskih) tekstova iz kojih su nastajali kodeksi božanstvene zakonitosti, objave ili svete knjige, u novije vrijeme konstantno podvrgavani indo-germanskoj lingvističkoj preradi, koja je nerijetko vodila čak i potpuno drugačijem smisaonom tumačenju dijelova vijekovno etabliranih poruka, naredbi i zabrana. Allah nije ime več odrednica koja upućuje na svojstvo Svemogučeg Stvoritelja i Vječnog Upravitelja Svijetova (svemira). Davanjem imena, svako na svom govoru, nečemu što je Jedno, Vječno i Neponovljivo, mi posredno uzurpiramo pravo da prisvajamo (imamo) svako svog Boga.

Mnogi prevodi nisu tacni!!! Vremenom cu da to izmjenim ako dozvolite! Ili se pak vi bolje razumijete!? -- Emird1, 12. mart 2012, 22:05.


Razgovor s korisnikom:Phoenix~bswiki

Zamolio bih vas da ne ulazite u sukobe sa drugim korisnicima i da produktivno doprinosite clanacima na ovoj Wikipediji.  Suzdrzite se od vandalizma ili cete biti blokirani. --Dado 19:49, 10 mart 2006 (CET)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Phoenix. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Phoenix~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:30, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:50, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor s korisnikom:Бормалагурски~bswiki

ovdje mi ostavite poruku
Ado 12:41, 20 mart 2006 (CET) Poštovani godspodine,
da se razumijemo, nije mi namjera da razbuktavam strasti, već naprotiv da ih po mogućnosti stišam, jer očito je da je i previše (još uvijek) usijanih glava na ovim prostorima. Zato uglavnom i ne volim polemisati na ovim stranicama, ali pošto ste mi se obratili red je da odgovorim.
Što se konkretnog članka tiče imao bih dva navoda
* U članku je stajalo agresija, i to je napisao neko ko je radio na tom članku ranije. Vi ste prvi promijenili navedenu riječ (kao što kažete s dobrom namjerom) ali to se ovdje ipak može protumačiti kao prepravljanje historijskih činjenica, pošto se zaista radilo o agresiji.
* Haški sud je već potvrdio, u nekoliko svojih slučajeva, da se radilo o agresiji tadašnje Jugoslavije na Bosnu i Hercegovinu, i smatram da će eventualna buduća presuda samo potvrditi sve ono što je u navedenom članku za Vas sporno.
Pozdravi,
Adnan

Pa jebote ispravi ako nije tako.  Što se javljaš sa uzvičnicima kao da ću te sad uvjeravati u nešto o čemu i neznam niti me interesuje previše.  Smiri doživljaj. --Dado 09:10, 1 juli 2006 (CEST)
Blokiran si na 2 sata radi provokacija.  U buduce bih ti savjetovao da se sa svojim sugovornicima ophodis na pristojniji nacin koliko god mislis da si u pravu. Moj doprinos na tekst na Wikicitatu u vezi Borisa Tadića je minimalan i ako misliš da treba napraviti izmjenu vjerujem da si u potpunosti sposoban da to i sam uradis.  --Dado 23:34, 2 juli 2006 (CEST)
Ja ti prijateljski savjetujem da trazis profesionalnu pomoc za svoju obsjednutost nacionalistima.  Ja sam ti barem tri puta rekao gore da ako zelis da napravis promjene na Wikicitatu to mozes da ucinis.  Ja sam pored svih citata koji stoje o Borisu Tadicu naveo samo jedan i to onaj u vezi sa cetnicima.  Dodao sam to samo da bi otvorio temu.  Hajde nekako mogu shvatiti da si obsjednut nacionalizmom kad je u pitanju Wikipedia jer je to tezi projekat i sklon raznim greskama ali Wikicitat u principu samo citira ljude koji su sta rekli u proslosti.  Izgleda da u tvojoj glavi i to moze biti nacionalisticka propaganda.
Nemislim da Wikipedia na bosanskom je bez greske ali osvrni se malo na wikipediju na kojoj si i sam admin i pogledaj malo koliko se razlikuje od recimo engleske wikipedije.  Obrati malo paznju i na svoje izjave koje se lako daju shvatiti i kao prijetnja.  "Vi ste i kao Vikipedija i kao narod propali i nećete opstati još dugo, " Ali ti samo nastavi traziti trn u tudjem oku.  Od balvana nemozes ni da gledas.  --Dado 05:38, 3 juli 2006 (CEST)
Uzrecica je od Isusa Hrista :). Izgleda da i bibliju citas iz recikliranih izvora.  Toliko od mene. Zivio. --Dado 07:08, 3 juli 2006 (CEST)

Smatraj se upozorenim za sirenje rasne, vjerske i nacionalne mrznje, vezano za tvoj komentar o Kur'anu i Al-Kaidi. Ovo nije psihijatrijska klinika, svoje frustracije lijeci na drugom mjestu.--Emir Kotromanić 18:17, 3 juli 2006 (CEST)

Mrežnju? Haha, baš si simpatičan Emire... Ne širim ja mrežnju... --Бормалагурски 22:29, 3 juli 2006 (CEST)

:Lapsus calami. Poenta je i dalje ostala ista.--Emir Kotromanić 23:07, 3 juli 2006 (CEST)

::Voleo bih da ti verujem, ali ne da mi država. --Бормалагурски 00:26, 4 juli 2006 (CEST)

The flag will have to be changed, as with the Federation, by September (ruling by the Constituional Court of BiH). This is in order to alleviate nationalistic symbols. I mean why does RS need 4S (4C) when it is Bosnia after all. Good decision by the Const. Court. Anyone living in Bosnia should be called Bosnian. Then we can enter smaller ehtnicities (such as:Bosniak, Serb, and Croat).
Pozdrav, Kseferovic 00:39, 4 juli 2006 (CEST)

Skinuta je i sa Federacije. Nadam se da si napokon zadovoljan.--Haris 01:18, 4 juli 2006 (CEST)

:Nisam zadovoljan, Republika Srpska ima zastavu i grb i pored toga što je nametnuti Sud odredio da se promeni, Srpska to još nije uradila i ništa ne bi trebalo da se sklanja sa članaka. Niste vi proroci budućnosti, već ste tu da pišete činjenice, a činjenica je da RS i dalje koristi ovu zastavu i grb, kraj priče. --Бормалагурски 06:03, 4 juli 2006 (CEST)

::Ostat će ovako, da džaba ne bi mijenjali i svađali se promijenit ćemo kada se usvoje novi grbovi i zastave. --Haris 08:56, 4 juli 2006 (CEST)

Evo sad se više nalazim na bosanskoj Wikipediji. Treba 10.000 (10,000) članaka i ja pokušavam pomoći koliko mogu. What are the problems? Sad je 1:37 a.m. u Čikagu, jeli to dva sata vrijemenske razlike between Chicago and Vancuver? Pozdrav, Kseferovic 08:33, 7 juli 2006 (CEST)

Ja mrzim chat services kao AIM, Yahoo, MSN itd. Ukoliko hoćes e-mail, ja imam gmail account. Kseferovic 22:45, 7 juli 2006 (CEST)

Pozdrav,
Razvojni tim pri Wikimediji uvodi neke nove promjene o tome kako korisnički računi funkcionišu, kao dio našeg stalnog nastojanja da se obezbijede novi i bolji alati za naše korisnike, kao što su među-wiki obavijesti. Ove promjene znače da ćete imati isti korisnički račun na svim projektima. To će nam omogućiti da vam damo nove funkcionalnosti koje će vam pomoći da mijenjate sadržaj i diskutujete bolje, te omogućiti fleksibilnije korisničke dozvole za alate. Jedna od neželjenih pojava ove promjene je da će korisnički računi sada morati biti jedinstveni za svih 900 Wikimedija stranica. Pogledajte ovaj dodatak za više informacija (tekst na engleskom).
Na žalost, vaš korisnički račun je u konfliktu sa drugim korisničkim računom po imenu Бормалагурски. Kako bi osigurali da oba korisnika mogu koristiti Wikimedijine stanice u budućnosti, preimenovat ćemo vaš korisnički račun u Бормалагурски~bswiki. Vaš korisnički račun će biti preimenovan u april 2015., zajedno sa brojnim drugim korisničkim računima.
Vaš korisnički račun će raditi kao i prije, te će sve vaše izmjene, koje ste napravili do sada, biti sačuvane, ali ćete morati koristiti novo korisničko ime pri prijavi. Ako vam se novo korisnički ime ne dopada, možete podnijeti zahtjev da vam se korisničko ime ponovo promijeni koristeći ovaj obrazac.
Žao nam je zbog neugodnosti.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 20:28, 17 mart 2015 (CET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 04:51, 19 april 2015 (CEST)


Razgovor:Kotromanići

U njemačkim enciklopedijama ranijih izdanja (Brockhaus) stoji između ostalog da su Kotromanići njemačkog(?) (germanskog) porijekla i da je za njihove vladavine "Bosna bila vodeća vojna i ekonomska sila na Balkanu".
Čak i ako se poslužimo izravno dokumentima koji govore o "porijeklu nekoga ili nečega", treba biti u najmanju ruku oprezan u donošenju konačnih odrednica. Moje osobno mišljenje je da su srednjovijekovnu Bosnu tvorila dva "antička tabora" vladarskih slojeva, koji su svoje porijeklo vukli još od vremena rane seobe evroazijskih naroda na potezima "Bugarska (Crno more) - Španija", a koji su se razlikovali po tome, što je stariji (Istočna Bosna) bio zasnovan na vjerskoj osnovi (arijanizam), dok je mladji (Zapadna Bosna) bio isključivo vojnog karaktera. Naravno, ovaj dio bosanske historije nije akademski postavljen makar u ozbiljniji znak pitanja, a kamo li mogučih odgovora. Jedna od osobnih špekulacija: Kürfürst na njemačkom i starogermanskom (gotskom) obilježava člana plemičkog roda iz kojeg se biraju kraljevi. Ako napravimo kovanicu Kur-troman (tro=vjera), dobićemo logičan slavenski prevod koji glasi kraljev povjerenik. Predpostaviti je da je jedan od poslednjih kraljeva Istočno gotskog kraljevstva sa prijestonicom u Raveni (Totila), a kojemu je pripadalo cijelo antičko Ilirsko područje, tokom dugotrajnog i iscrpljujućeg rata sa Bizantom (Justnijan - Belisarije/6.stoljeće), poslao svoje "povjerenike" da u prašumama Ilirije organizuju zbijegove u kojima se po vijekovnoj tradiciji regenerirao ovaj ratnički narod. Nastavak priče je: konačan pad Istočnogotskog kraljevstva i tajni početak organizacije ranosrednjovijekovne Bosanske banovine, koja sve do današnjih dana nosi pečat bunta i otpora " i caru i ćesaru", ali i trajne duhovnre (genetske) podjele konstitutivnog stanovništva na "vjernike i ratnike".... Agić Nurija - Uppsala/S
Kotromanići = muslimani ? orthodoxe ? Catholique ?--82.127.61.138 18:05, 22 april 2008 (CEST)

Nešto nije uredu s ovim porodičnim stablom. Neka imena nedostaju, a linije su pokidane. Na en.wiki je sasvim normalno. Amsal 23:54, 3 august 2009 (CEST)
Jeli sada sve uredu? Sablon se mora prevesti na bs. --// [ DžWiki ] [ R ] 18:22, 3 august 2010 (CEST)

Jeste, sada je odlično. Hvala! Da, trebalo bi ga prevesti, ali je bolje da ja ništa ne diram :) Amsal 23:30, 3 august 2010 (CEST)

level zaštite na autoconfirmed? --Munja (x64) 17:21, 30 juni 2015 (CEST)

- tu čekam!!!!! --سلام - C3r4r2d2 18:01, 30 juni 2015 (CEST)

:Sve dobronamjerne prijedloge za poboljšanje stranice možete staviti na razgovor o istoj.--سلام - C3r4r2d2 18:04, 30 juni 2015 (CEST)

:: Izmijeniti redoslijed šablona na dnu. Ide prvo reference, pa vanjski linkovi, i treba biti kompaktno. --Munja (x64) 18:06, 30 juni 2015 (CEST)

::: Pod 2. nemaš ti šta čekati. Ja nisam NJ.K.V. i nemam se šta pravdati. Nemam nikakve veze s njim i nadam se da smo to davno riješili. --Munja (x64) 18:07, 30 juni 2015 (CEST)
Ovako? Nemaš se šta pravdati. Evo završeno. Vidjećemo. --سلام - C3r4r2d2 18:09, 30 juni 2015 (CEST)

:::: Nemamo šta vidjeti. Nisam i tačka. Dobro sad izgleda. --Munja (x64) 18:10, 30 juni 2015 (CEST)